549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300N1SDN71ZZ8BO45 2021-12-31 iso4217:NOK iso4217:NOK xbrli:shares
Integrert årsrapport 2024
Introduksjon
3
Høydepunkter i 2024
5
Brev til interessenter
8
Viktige hendelser
i 2024
9
Innholdsfortegnelse
Høydepunkter fra
2024
Hydro leverte solide resultater
i 2024 drevet av
oppstrømsvirksomheten
med positive inntektsdrivere
og sterke
resultater,
til tross for utfordrende
markeder i Europa og Nord-
Amerika.
I 2023 lanserte Hydro sin
2030-strategi, og trappet
opp
vekstambisjonene innen resirkulering
av aluminium, ekstrudering
og
fornybar energi. Hydro vil
følge veikartet for
avkarbonisering og
bidra
til en positiv og rettferdig
overgang, samtidig som
selskapet former
markedet for grønnere aluminium.
Hydro har et solid grunnlag
for å gripe langsiktige
muligheter for
verdiskapning i aluminiumsmarkedet,
og Hydros verdikjede
representerer en unik
mulighet til å kunne navigere
i volatile
markeder.
For å akselerere og løfte Hydros
posisjon som den ledende
leverandøren av aluminiumsløsninger
med lavt karbonutslipp og
høy
verdi, skjerper selskapet
den strategiske kapitalallokeringen
og
lanserte et nytt forbedringsprogram
på 6,5 milliarder knyttet
til 2030-
strategien for å fremme lønnsom
vekst gjennom
hele
aluminiumsverdikjeden.
Formål
Skape et mer livskraftig
samfunn gjennom
nyskapende og effektiv
utvikling av naturressurser
til produkter og løsninger.
Vår strategi
Banebrytende overgang til
grønn aluminium, drevet av
fornybar energi.
Høydepunkter fra
2024
26,3
milliarder NOK
justert EBITDA
8,5 %
justert
RoaCE
16,0
milliarder NOK
netto gjeld
2,25
utbytte
NOK/aksje
Forutsetter godkjenning
av generalforsamlingen
i
møte 9. mai 2025
1,66
1,36
0,80
0,69
0,76
2,70
3,32
2,43
2,45
2,00
2020
2021
2022
2023
2024
Hendelser
per millioner
timer
arbeidet
Høyrisikohendelser
(HRI)
Total
skaderate (TRI)
321
444
451
0
200
400
600
800
1 000
1 200
2022
2023
2024
2030 kapasitets-
mål
Resirkulert forbrukerskrap
(kT)
Resirkulert forbrukerskrap
(kT)
0%
5%
10%
15%
20%
25%
30%
2022
2023
2024
Kvinner i Hydro
Permanente
-
og midlertidige
ansatte
Andel kvinnlige
ledere
Andel kvinnelige
ansatte
Innhold
Brev til
interessenter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Brev til interessenter
Økt tempo i det grønne aluminiumsskiftet
2024 ble et år preget av
økende geopolitiske spenninger
og økt
uforutsigbarhet. Til tross
for utfordringer styrket vi vår
posisjon i
markedet, noe som støtter
opp under vår overbevisning
om de
langsiktige mulighetene for aluminium.
Hydro er på god vei til å
gjennomføre vår ambisjon for 2030
om å være en pionér i
det
grønne skiftet for aluminium,
drevet av fornybar energi.
Det er fremgang i den grønne
omstillingen og etterspørselen
etter
aluminium fra sektorer som støtter
omstillingen er robust. Å realisere
en lavkarbon sirkulærøkonomi er
ikke enkelt, men vi anser
omstillingen som en fundamental
megatrend. Hydro vil ta djerve
valg
og øke tempo i det grønne aluminiumsskiftet.
Våre ansatte er øverste prioritet
Våre 32 000 ansatte er det viktigste
vi har. Deres helse
og sikkerhet er
vår førsteprioritet. De siste årene
har vi gjort store forbedringer
for å
opprettholde en lav ulykkesrate. I
2024 var gjennomsnittlig totalt
antall
registrerbare personskader (TRI)
2,0 sammenlignet med 2,4
i 2023.
Dette er det laveste nivået noen gang
målt i Hydro. Til tross for
arbeidet med å unngå dødsfall
og øke tryggheten har vi sett en
liten
økning i høyrisikohendelser.
Vi opplevde et tragisk
dødsfall i Albras i
Brasil i juli. Vi bruker alle slike
høyrisiko-
og livsendrende ulykker til å
lære og til å endre måten vi arbeider.
Hvorvidt vi lykkes
med Hydros
2030 strategi er avhengig av
vår evne til å vokse samtidig
som vi
fjerner risiko og eliminerer ulykker.
At våre ansatte har det bra
er fundamentalt for å lykkes.
Å realisere
vår strategiske ambisjon om å være
en pionér i det grønne
skiftet for
aluminium krever innsats på tvers av
organisasjonen. Maskiner,
teknologi og løsninger kan kjøpes for
penger, men det
er menneskene
som skiller oss fra konkurrentene. Deres
kompetanse, engasjement
og
trivsel er avgjørende for å skape
Hydros konkurransefortrinn.
For å styrke dette området lanserte
vi i november 2024 en ny
personalstrategi.
Denne strategien støtter Hydros
overordnede
ambisjoner gjennom å plassere ledelse,
vekst, innovasjon og
tilhørighet i sentrum, noe som skal
gjøre de ansatte rustet til
å drive
vår agenda fremover.
I tillegg så har vi et tydelig veikart
for mangfold
og inkludering fordi det er viktig
for å skape et godt arbeidsmiljø
noe
som leder til bedre resultater.
Vekst i utfordrende
markeder
I 2024 gjorde forholdene i
markedet det mer krevende å
nå våre
EBITDA-mål. Vi oppnådde justert EBITDA
på 26 318 millioner kroner
og en justert avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital
(ARoaCE) på 8,5 prosent, noe som ligger
under vårt mål om 10
prosent over forretningssyklusen. Vårt
forbedringsprogram har levert
10,1 milliarder kroner siden 2018, noe
som overstiger målet
på 9,5
milliarder kroner som vi satte i fjor.
Samtidig genererte våre
kommersielle initiativer 2,6 milliarder
kroner i økt verdi. Disse
initiativene og forbedringsprogrammene
gir Hydro et
konkurransefortrinn og skaper motstandsdyktighet
mot varierende
inntjening på lang sikt.
Forbedret inntjening skaper konkurransedyktig
avkastning til
aksjonærene. Siden 2019 har vi delt
ut 35,7 milliarder kroner
til
aksjonærene med forslag om å
utbetale ytterligere 4,5 milliarder
kroner i 2024, tilsvarende 50 prosent
av justert netto resultat.
Vi har jobbet aktivt med kapitalallokering
de siste årene. Hydros
strategiske retning styrer kapitalallokering,
og kapitaldisiplin forblir en
finansiell prioritet frem mot 2030. Salget
av grønnere produkter
fortsatte å vokse i 2024 til tross
for et tregt marked. Vi står
fast på vår
forpliktelse om å posisjonere Hydro for
fremtiden og har investert
nesten 40 prosent av våre totale
investeringsmidler det siste
året i
initiativer som skaper vekst og
avkastning og vi fortsetter å
jobbe mot
vår strategiske ambisjon om å være
en pionér i det grønne
aluminiumsskiftet.
Oppnår strategiske milepæler
De fire hovedkomponentene i
vår strategi for 2030 er
å vokse innen
resirkulering og ekstrudering av
aluminium, og å styrke satsingen
på
fornybar energiproduksjon. Samtidig
skal vi følge vårt veikart
for å
redusere karbonavtrykket, bidra
til en positiv og rettferdig
grønn
omstilling, og samtidig forme markedet
for grønnere aluminium
gjennom partnerskap.
I 2024 reviderte vi strategien
for å forsikre oss om at den
fortsatt er
egnet til å håndtere endringer i
markedet. Selv om hovedelementene
består, så gjorde vi noen justeringer
for å adressere den utfordrende
markedssituasjonen i batteri-
og hydrogensektorene. Et resultat
av
dette er at disse områdene nå ikke
lenger er vurdert som
strategiske
vekstområder og ingen ytterligere
kapital vil bli allokert hit.
Strategijusteringen sørger for fokusert
kapitalallokering til mer
lønnsomme vekstområder.
Det er viktig å stadig
tilpasse seg og vi vil
fortsette å raffinere vår strategi
for å forbli konkurransedyktige
i et
market som er i stadig endring.
Rune Bjerke, Styreleder
Eivind Kallevik, Konsernsjef
Innhold
Brev til
interessenter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vi jobber målrettet med strategien
vår. Viktige
milepæler på veien mot
det grønne aluminiumsskiftet
er oppnådd i alle deler av verdikjeden
og
vi er godt posisjonert for å nå målene
for 2030.
Vekst innen resirkulering
og ekstrudering
Siden slutten av 2023 har marginene
på resirkulering vært under press
grunnet både svak etterspørsel
etter sluttprodukter kombinert
med et
stramt marked for skrap grunnet lav
økonomisk aktivitet i i viktige
segmenter for skrapgenerering.
Til tross for kortsiktige
utfordringer står
vår overbevisning om de langsiktige
mulighetene for verdiskaping
innen resirkulering ved lag. Vi
forventer en økende etterspørsel
i
markedet etter mer bærekraftige materialer
og vi ser at mange kunder
verdsetter både forutsigbarhet
og ansvarlige verdikjeder.
Hydro er klar til å møte den
økende etterspørselen etter resirkulerte
materialer med vårt unike fortrinn innen
en kompleks verdikjede for
resirkulering. Hydros avanserte HySort
-teknologi i kombinasjon
med
en diversifisert produktportefølje
muliggjør oppsirkulering av mer
komplekst brukt skrap fra forbrukere
til produkter av høy verdi,
inkludert avanserte resirkulerte lavkarbon
aluminiumsprodukter.
I 2024 fortsatte vi å investere
for å styrke vårt konkurransefortrinn
innen resirkulering. På sorteringssiden
startet vi kommersiell drift
med
HySort i Alusort JV sammen med Padnos
i Michigan og besluttet
å
investere 180 millioner kroner i et
skrapsorteringsanlegg ved
resirkuleringsverket i Wrexham, Storbritannia.
Vi fortsatte å øke
produktporteføljen da vi åpnet vårt
nye resirkuleringsverk i
Székesfehérvár, Ungarn,
og vi besluttet å investere
180 millioner euro
i et avansert resirkuleringsverk
for spesialskrap i Torija,
Spania.
Innen ekstrudering opplever vi nå
en nedgang i markedet,
men vi
jobber kontinuerlig med å forbedre,
modernisere og optimalisere
fleksibiliteten til våre globalt ledende
ekstruderingsnettverk. Å
forbli
konkurransedyktige krever forbedringstiltak
på tvers av nettverket.
Disse tiltakene består av automatisering,
operasjonelle forbedringer og
kvalitet i anskaffelsesprosesser.
Gjennom å håndtere kortsiktige svingninger
gjør vi det mulig å
fortsette å posisjonere Extrusions
for langsiktig vekst med kundene.
Tre nye OEM-kontrakter
kom til porteføljen i løpet
av fjerde kvartal,
noe som skapte kontrakter verdt
3,5 – 3,8 milliarder euro siden
starten
av 2023.
Extrusions opplever økning i markedsandeler
grunnet etterspørsel
etter våre grønnere produkter.
Hydro CIRCAL har vært
en stor
suksess i markedet. Dette er særlig
synlig i Hydro Building
Systems
som har vært avgjørende for å forme
markedet for premium
resirkulerte materialer med Hydro CIRCAL
noe som igjen øker
standarden for å levere prosjekter
som inneholder Hydro CIRCAL
100R.
I tillegg investerer vi i press-
og fabrikasjonskonsolidering. Vi
er
overbevist om at disse investeringene
vil styrke vårt
konkurransefortrinn som muliggjør Hydros
leveranser av enda større
verdi for våre mest avanserte kunder.
Frem mot 2030 vil vi øke våre
forbedringstiltak og målrettede kommersielle
initiativer og i tillegg vil vi
se økt potensial for planlagte vekstprosjekter.
Ambisjoner innen fornybar energi
Tilgang til rimelig fornybar
energi har vært sentralt for
vår virksomhet i
120 år og det er avgjørende for
at vi skal nå vår ambisjon om
å være
en pionér i det grønne skiftet for
aluminium. Vi jobber
på flere måter
for å sikre energi til konkurransedyktige
priser for vår
aluminiumsproduksjon. Innen vannkraftsporteføljen
har det vært to
viktige prosjekter i Norge i 2024.
Det ene er Illvatn pumpekraftverk
i
Sogn og vårt prosjekt sammen
med Lyse der vi
har søkt konsesjon for
å oppgradere og utvide vannkraftver
kene i Røldal-Suldal.
Sammen med partnere utvikler vi vindprosjekter
nærme våre norske
verk. I Norden og i Brasil finnes
likeså sol- og vindprosjekter
som er
deleid gjennom fellesforetaket Hydro
Rein samt Albras, Alunorte
og
Paragominas. Målet er å få på plass
langsiktige kraftkjøpsavtaler
(PPA) mellom
disse prosjektene og våre industrielle
aktiviteter
samtidig som vi observerer de
rådende markedsforholdene.
Hydro Rein er en viktig bidragsyter
til Hydros fornybare vekstambisjon
og vi er glade for at Macqaurie
har vært en partner siden slutten
av
juni 2024. Hydro Rein vil være
viktig for å forsyne Hydro
med energien
som trengs for å redusere våre CO
2
-utslipp.
Økt innsats på sosiale initiativer
og veikartet for avkarbonisering
Vi har allerede nådd våre dekarboniseringsmål
for 2025, og i 2024
nådde vi viktige milepæler på veien
til våre 2030-
og 2050-mål. En av
driverne for dette er implementeringen
av drivstoffbyttet til naturgass
ved Alunorte i Brasil. I tillegg
til å redusere Alunortes CO
2
-utslipp, så
har dette drivstoffbyttet hatt
stor effekt på verkets kostnadsnivå
med
besparelser på omlag 160-180
millioner amerikanske
dollar per år.
Med drivstoffbyttet og installasjonene
av 120 MW elektriske kjeler
i
2024, så har Bauksitt og Alumina
redusert utslippene sine med nesten
30 prosent.
Vi fortsetter å følge opp flere
initiativer for å redusere våre
drivhusgassutslipp innen smelting,
støping og resirkulering. I
2024
begynte vi å bygge en pilot for
å teste hydrogen ved vårt
resirkuleringsanlegg i Høyanger,
vi gjorde en investeringsbeslutning
om å bygge en plasmapilot basert
på direkte elektrifisering av
støperiprosessen ved vårt F&UD-senter
i Sunndal, Norge, og der
startet vi også å benytte biogass
i støperiet.
Strategien tydeliggjør vår ambisjon
om å bidra til de naturpositive
målene på globalt nivå og vi har
gjort fremskritt på flere områder.
Vi
jobber målrettet med veikartet for
å unngå netto tap av biologisk
mangfold ved bauksittgruven Paragominas,
Brasil. Brasil er et viktig
område, men vi gjør også
mye viktig i andre regioner.
Dette året
annonserte vi vårt første prosjekt
for å unngå netto tap av
biologisk
mangfold utenfor Brasil. Dette prosjektet
ligger i nærheten av Illvatn
pumpekraftverk i Norge.
På veien mot det grønne aluminiumsskiftet
er målet at dette skjer på
en rettferdig måte for menneskene
som påvirkes. Vårt rammeverk
for
en rettferdig omstilling er implementert
på tvers av organisasjonen.
I
2024 fortsatte vi med å forbedre håndteringen
av menneskerettigheter
i vår egen virksomhet, vår verdikjede
og våre berørte lokalsamfunn.
Vi
lanserte også et program for rettferdig
omstilling globalt som
har
resultert i 30 nye prosjekter.
Målet er at programmet skal engasjere
ansatte og styrke lokal støtte til initiativer
som jobber med utdanning
og å skape like muligheter og livskraftige
lokalsamfunn.
Samarbeid er viktig for å få til en
rettferdig omstilling. Ett eksempel
er
vår kunde Mercedes-Benz som har signert
Korridorprosjektet i Brasil,
som den første kommersielle partneren.
I samarbeid med ledende
NGOer jobber vi med å levere
positive resultater både for
menneskene, naturen og klimaet
i regionene rundt
bauksittrørledningen mellom Paragominas
og Alunorte.
Historiske hendelser i sektoren har vist
at dårlig avfallshåndtering i
verste fall kan kompromittere
offentlig sikkerhet. Sikkerheten
på våre
deponier for avgangsmasse er svært
viktig. Vi er derfor fornøyde
med
at vi i desember 2024 mottok
ekstern bekreftelse på at vårt
bauksitt og
alumina-anlegg i Brasil, inkludert
alle Hydros anlegg med høyest
konsekvensklasse er i samsvar
med Global Industry Standard
on
Tailings Management
(GISTM) og vår forpliktelse til
International
Council on Mining and Metals (ICMM).
Former markedet for grønnere aluminium
i samarbeid med våre
kunder
Sluttbrukere er i økende grad opptatt
av de samlede utslippene
forbundet med produktene de kjøper.
Som følge av det så dreier
våre
kunders oppmerksomhet seg mot hvordan
aluminium er produsert. Vi
forventer at etterspørselen etter lavkarbonaluminium
vil vokse raskere
enn generell etterspørsel i markedet
frem mot 2030. Vårt nære
samarbeid med kundene forsikrer
at vi innretter oss etter den
økende
etterspørselen støttet av dekarboniseringsagendaen
som allerede
leverer gode resultater.
Vi jobber også tett med
bransjeforeninger for å
sørge for kontinuerlig forbedring av
hele industrien.
Innhold
Brev til
interessenter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Samarbeid med kunder for å utvikle
et tidlig market for våre ledende
produkter er et viktig element i vår
strategi. I de senere årene
har vi
inngått strategiske partnerskap
med noen av verdens ledende
selskaper og i 2024 har vi tatt
store steg for å øke antall
partnerskap.
I juli signerte vi en langsiktig avtale
som åpner for at Hydro
kan levere
lavkarbonaluminium til Porches bilproduksjon
i årene fremover.
Denne
forretningsmodellen er unik i aluminiumsindustrien,
og den viser
hvordan lavkarbonaluminium i
økende grad er sett på som
en knapp
og verdifull ressurs i markedet.
Vi har også inngått
partnerskap med
Brompton som lanserte deres bysykler
med felger laget av kun brukt
aluminiumsskrap fra forbrukere,
Hydro CIRCAL 100R. I tillegg
har vi
sammen med VELUX Group utforsket
en mulig langsiktig kommersiell
avtale for forutsigbar tilgang til lavkarbon
aluminium. Vi jobber
også
tett med Volvo Group for
å se på muligheter for Volvo
til å ta i bruk
lavkarbon aluminium, og vi har
inngått et partnerskap med Siemens
Mobility og et nasjonalt togselskap
for å skape en resirkuleringsløsning
som anvender brukt skrap i
nye tog. Videre har vi
engasjert oss i
tidligfase-diskusjoner om substitusjon
av materialer, slik som
å gå fra
kobber og stål til aluminium.
Godt posisjonert frem mot
2030
Etterspørselen etter aluminium er
forventet å øke fem mot
2050 drevet
av elektriske kjøretøy,
fornybar energi og infrastruktur
og dette skaper
muligheter for Hydros lavkarbon-
og resirkulerte produkter.
Hydro
fortsetter å skape gode resultater i
en dekarboniserende verden
med
sertifiserte, sporbare lavkarbonløsninger.
Hydro er godt posisjonert for
veien frem mot 2030 og vi tilpasser
oss kontinuerlig det geopolitiske
og makroøkonomiske landskapet.
Fremover vil vi fortsette jobbe
med
vekst, verdiskapning og bærekraft.
Over de siste 15 årene har vi levert
mer en 17 milliarder kroner
i
kumulative forbedringer.
I november lanserte vi
et nytt
forbedringsprogram som bygger
på tidligere programmer med en
ambisjon om å være enda
mer synlig på bunnlinjen. Dette
programmet
bygger på tre pilarer: forbedring
av drift, anskaffelser og kommersielle
resultater. Målet er
en samlet effekt på 6,5
milliarder i 2030. Dette
programmet vil gjøre det mulig for
oss å fortsette å investere i våre
vekstambisjoner innenfor resirkulering,
ekstrudering og fornybar
energi
samtidig som vi fortsetter å levere
god avkastning til våre aksjonærer.
Vi opplever økt etterspørsel etter
bærekraftige materialer,
og
partnerskap hjelper med å posisjonere
oss for å akselerere
lønnsomheten for våre grønnere satsninger.
Hydro fortsetter å være
robust og samtidig forbedre effektivitet
og bærekraft gjennom
teknologi
og innovasjon. Vi holder stø kurs
mot vår ambisjon i 2030-strategien
om å være i en pionér i det grønne
aluminiumsskiftet drevet
av
fornybar energi.
Rune Bjerke
Styreleder
Eivind Kallevik
Konsernsjef
Innhold
Viktige hendelser
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Viktige hendelser
i 2024
Januar
Mars
Mai
Juli
September
November
Hydro blir med i First
Movers
Coalitions nye database
for grønnere
leverandører for å tilrettelegge
for
klimatiltak i verdens
mest ambisiøse
selskaper.
Les mer.
Flytter grensene
for lavkarbon-
aluminium med Hydro
CIRCAL..
Les
mer.
Hydro investerer 225
millioner kroner
for å fullføre elektrolyse-
oppgraderingen
på Husnes.
Les mer.
Solenergianlegget
Mendubim starter
kommersiell drift og
begynner å
levere ren energi
til aluminaraffineriet
Alunorte.
Les mer.
Eivind Kallevik, ny administrerende
direktør i Hydro, akselererer
vekst,
verdiskapning og
bærekraft for å
endre aluminiumsindustrien.
Les
mer.
Rune Bjerke ble valgt
til styreleder i
Hydro.
Les mer.
Hydro og Porsche
akselererer
samarbeidet ved
å lansere en ny
forretningsmodell
for lavkarbon-
aluminium.
Les mer.
Hydro og PADNOS
starter avansert
sortering av aluminiumsskrap
i
USA.
Les mer.
Hydro investerer i
Illvatn
pumpekraftverk
i Luster.
Les mer.
Hydro og Mercedes
-Benz lanserer
partnerskap for å fremme
bærekraftig utvikling
i Amazonas.
Les mer.
Hydro åpner nytt anlegg
for
resirkulering av aluminium
i
Ungarn.
Les mer.
Alumetal oppnår ‘Environmental
Product Declaration
for
støpelegeringsprodukter
av
resirkulert aluminium.
Les mer.
Hydro innfører batteridrift
med
solcelletak ved aluminiumsverket
i
Offenburg.
Les mer.
Hydro beslutter å fase
ut Battery og
Havrand.
Les mer.
Februar
April
Juni
August
Oktober
Desember
Hydro investerer 180
millioner euro i
ny resirkuleringsvirksomhet
i Spania
for å avkarbonisere
europeisk
industri.
Les mer.
Hydro investerer 180
millioner
kroner i et nytt skrapsorterings-
anlegg i Storbritannia
for å øke
kapasiteten innen lavkarbon-
aluminium.
Les mer.
Hydro åpner nytt anlegg
for
resirkulering i Høyanger
for å dekke
etterspørselen etter
lavkarbon-
aluminium.
Les mer.
Hydro forfølger
aluminium med netto
null karbonutslipp
ved å teste grønn
hydrogenteknologi
med globalt
potensial.
Les mer.
Hydro Rein JV: Hydro
og Macquarie
innleder samarbeid
om fornybar
energi.
Les mer.
Alunorte starter aluminaproduksjon
med naturgass
i stedet for fyringsolje.
Les mer.
Hydro åpner ny
ekstruderingspresse
og øker resirkuleringskapasiteten
i
Cressona, Pennsylvania.
Les mer.
Hydro åpner bransjens
mest
avanserte teknologisenter
i
Cassopolis, Michigan.
Les mer.
Hydro signerer langsiktig
kraftkontrakt med
Skellefteå Kraft.
Les mer.
Hydro signerer langsiktig
kraftkontrakt med
Axpo
(les mer)
og
Å Energy
(les mer)
.
Hydro Alunorte fullførte
brenselomleggingen
med oppstart av
to nye elektriske
kjeler som erstatter
kullfyrte kjeler.
Les mer.
Innholdsfortegnelse
1.
Introduksjon
2.
Vår virksomhet
3.
Våre resultat
er
4.
Vår eierstyring og selskapsledelse
03
Høydepunkter i 2024
11
Om Hydro
31
Nøkkeltall
39
Selskapsledelse
05
Brev til interessenter
13
Våre innsaktsfaktorer og resultater
32
Økonomiske resultater
48
Risikostyring
08
Viktige hendelser i 2024
14
Våre forretningsområder
34
Bærekraftsresultater
66
Hydro-aksjen
09
Innholdsfortegnelse
19
Strategisk retning mot 2030
36
Andre nøkkeltall og EBIT-justeringer
69
Regulatoriske vilkår
21
Våre mål og ambisjoner
37
Finansielle eksponeringer
22
Økonomiske ambisjoner
25
Bærekraftsmål og ambisjoner
26
Håndtering av usikkerhet
27
Markedsutvikling og utsikter
5.
Bærekraft
6.
Konsernregnskap
7.
Vedlegg
71
Generell informasjon
147
Styrets ansvarserklæring
228
Alternative resultatmål
78
Klimaendringer
148
Konsernregnskap
233
Tilleggsnoter til bærekraftsrapporten
87
Forurensing
208
Årsregnskap Norsk Hydro ASA
261
Land-for-land rapportering
91
Vann
220
Erklæring fra styret og konsernsjefen
271
Norsk utvalg for eierstyring og selskapsledelse (NUES)
94
Biologisk mangfold
222
Uavhengig revisors beretning
277
Opplysninger i henhold til likestillings - og diskrimineringsloven
101
Ressursbruk og sirkulærøkonomi
279
Produksjonskapasitet
107
EUs taksonomi
282
FNs bærekraftsmålindeks
115
Nedstenging og opprydding
283
Forutsetninger i veikart for lønnsomhet i Hydro 2030
117
Egne arbeidstakere
125
Arbeidstakere i verdikjeden
131
Berørte lokalsamfunn
137
Forretningsetikk
143
Uavhengig revisors
attestasjonsuttalelse
Vår virksomhet
11
Om Hydro
13
Hydros viktigste innsatsfaktorer og resultater
14
Forretningsområder
19
Strategisk retning
mot 2030
21
Våre mål og ambisjoner
22
Økonomiske mål og ambisjoner
25
Bærekraftsmål- og ambisjoner
26
Håndtering av usikkerhet
27
Markedsutvikling og utsikter
Innhold
Om Hydro
1. Introduksjon
2.
Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Om Hydro
Hydro er et ledende selskap innen
aluminium og fornybar energi
med
ønske om å bidra til en bærekraftig
fremtid. Vårt formål er å skape
et
mer livskraftig samfunn gjennom nyskapende
og effektiv utvikling av
naturressurser til produkter og løsninger.
Hydro har virksomheter
i
hele den globale verdikjeden for
aluminium, fra energiproduksjon
til
bauksittutvinning, aluminaraffinering,
produksjon av primæraluminium,
aluminiumekstrudering og resirkulering
av aluminium.
Hydro Bauxite & Alumina representerer
de to første leddene i
aluminiumsverdikjeden gjennom bauksittutvinning
og
aluminaraffinering. Hydro Aluminium
Metal har et globalt
produksjonsnettverk og er en ledende
leverandør av pressbolt,
valseblokk, støpelegering, valsetråd,
støpemateriale og aluminium
med høy renhet. Hydro Extrusions leverer
skreddersydde produkter
og
løsninger til kunder verden over.
Hydro Energy er en stor
fornybarprodusent og markedsaktør som
utvikler forretningsmuligheter
for det grønne skiftet.
Hydro endrer aluminiumsindustrien
ved å levere grønnere
materialer
til produkter som er avgjørende for
å støtte den raske utviklingen
på
verdensbasis. I 2024 fortsatte Hydro
å levere på sin 2030-strategi,
og
økte vekstinvesteringene innen
resirkulering og ekstrudering samt
fornybar kraftproduksjon. Hydro
følger et ambisiøst veikart for
avkarbonisering og teknologi, samtidig
som vi styrker arbeidet
for å
støtte en naturpositiv fremtid og
en rettferdig omstilling av samfunnet
og forme markedet for grønnere aluminium
i samarbeid med kundene.
Innhold
Om Hydro
1. Introduksjon
2.
Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Våre lokasjoner og
verdier
Selskapet har 32 000 ansatte
på mer enn 140 steder i 42 land,
mer
enn 30 000 leverandører,
og betjener mer enn 30 000
kunder over
hele verden.
Europe
140+
steder
Europa
Belgia
Bosnia og
Hercegovina
Danmark
Estland
Finland
Frankrike
Irland
Italia
Kroatia
Litauen
Luxembourg
Nederland
Norge
Polen
Portugal
Romania
Serbia
Slovakia
Storbritannia
Spania
Sverige
Sveits
Tsjekkia
Tyrkia
Tyskland
Ungarn
Østerrike
27 land
Nord-
og Sør-Amerika
Asia and Oceania
42
land
10 land
5 land
Asia og Osenia
Australia
Bahrain
De forente
arabiske
Emirater
India
Japan
Kina
Qatar
Singapore
Sør-Korea
Tyrkia
Nord-
og Sør-Amerika
32
tusen
ansatte
Argentina
Brasil
Canada
Mexico
USA
Omtanke
Vi opptrer med respekt for
mennesker
og miljø og setter alltid sikkerheten
i
sentrum.
Mot
Vi baner ny vei og tar kalkulert
risiko –
dynamisk, framsynt, alltid til å stole
på.
Samarbeid
Vi arbeider som partnere internt
og
eksternt for å forene kompetanse
og
skape vinn-vinn-muligheter.
Hydros verdier; omtanke, mot og
samarbeid gjenspeiler hvordan
selskapet etterstreber samhandling
med ansatte, lokalsamfunn,
kunder og leverandører.
Innhold
Hydros viktigste
innsatsfaktorer og
resultater
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydros viktigste
innsatsfaktorer
og resultater
1
Viktigste
innsats-
faktorer
Robust balanse | Kompetent arbeidskraft, teknnologi og FoU
| Miljømessig, sosial og økonomisk kontekst
BAUKSIT
T
ALUMINA
ENERG
I
PRIM
ÆRMETALL
STØPING
EKSTRUDERING
PRODUKTER
●
Bauksittressurser
●
Vann
●
Bauksitt
●
Kaustisk soda
●
Kalk
●
Naturgass
●
Vann
●
Kull
●
Tungolje
●
Arealbruksendring
●
Vannreservoarer
●
Alumina
●
Energy
●
Aluminiumsfluorider
●
Koks
●
Bek
●
Vann
●
Primæraluminium
●
Prosesskrap
●
Forbrukerskrap
●
Naturgass
●
NGL
●
Ekstruderingsblokk
●
Elektrisitet
●
Ekstruderte produkter
●
Standardblokk,
valseblokk, pressbolt
●
Primære støperi-
legeringer og valsetråd
●
Hydro CIRCAL
●
Hydro REDUXA
RESIRKULERING
Hoved-
resultater
●
Bauksitt
●
Rehabiliterte områder
●
Avgangsmasse
2
●
Arealbruksendring
2
●
Alumina
●
Bauksittrester
2
●
Klimautslipp
2
●
Andre utslipp
2
●
Vannkraft
●
Flomsikring
●
Regulerte vassdrag
2
●
Arealbruksendring
2
●
Primæraluminium
●
Klimagassutslipp
2
●
Andre utslipp
2
●
Brukte katodeforinger
2
●
Standardblokk,
valseblokk,
pressbolt
●
Primære støperi-
legeringer og valsetråd
●
Støpemateriale
●
Andre utslipp
2
●
Dross
2
●
Et mer levedyktig
samfunn gjennom
nyskapende og effektiv
utvikling av
naturressurser til
produkter og løsniger
●
Ekstruderte løsnigner for
bygg-
og bilindustri,
forbruksvarer, mm.
Inntekter og aksjeverdi | Lønninger, skatter og leverandørinntekter
| Påvirkning på lokalsamfunn
og interessenter | Kontroll på verdikjeden
1) Illustrasjonen presenterer
Hydros hovedaktiviteter,
viktige innsatsfaktorer
som Hydro er avhengig
av, og hovedresultatene
fra de industrielle prosessene
langs Hydros integrerte
verdikjede.
2) Potensielt negative miljømessige
konsekvenser
Innhold
Våre
forretningsområder
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro
Bauxite &
Alumina
4 161
6,0
Ansatte
Millioner tonn
alumina produksjon
100 000
71 %
Personer som har fått
hjelp av sosiale
programmer siden
2018
Reduksjon av
Alunortes CO
2
-utslipp
innen 2030
1
Forretningsområder
Virksomhet
Hydro Bauxite & Alumina dekker Hydros
bauksittgruvevirksomhet i
Paragominas og selskapets andel
på 62 prosent av det brasilianske
aluminaraffineriet Alunorte, begge lokalisert
i delstaten Pará nord i
Brasil. Alunorte er det største alumin
araffineriet i verden utenfor
Kina,
med en nominell kapasitet på
6,3 millioner tonn per år.
Hydro utvinner bauksitt fra Paragominas
gjennom dagbrudd der
bauksitt sorteres og knuses før den
transporteres som slam
gjennom
en 244 kilometer lang rørledning
til raffineriet Alunorte, før
den
raffineres til alumina. Omtrent 30
prosent av Alunortes langsiktige
bauksittbehov leveres fra Mineracão
Rio do Norte (MRN)
gjennom en
avtale med Glencore, og transporteres
til Alunorte med skip.
Kostnads- og inntektsdrivere
De viktigste kostnadsdriverne i
bauksittproduksjon er arbeidskraft,
vedlikehold og forbruksartikler,
elektrisitet og drivstoff
til gruveutstyr,
som står for rundt 75 prosent av kontante
driftskostnader.
Arbeidskraft
står for om lag 25 prosent, og
påvirkes av lønnsnivået i Brasil,
inflasjon
og produktivitetsutvikling. Vedlikehold
og forbruksartikler påvirkes
av
inflasjon og effektivitet i driften.
De viktigste kostnadene knyttet
til raffinering av alumina
er bauksitt,
energi og lut. Disse står for omlag
85 prosent av kontante
driftskostnader, der lut
representerte rundt 14 prosent
i 2024.
Energikostnadene består av fyringsolje,
kull og elektrisitet, og
utgjør
om lag 35 prosent av samlede
kontante driftskostnader.
Kjøp av
bauksitt fra Paragominas og gjennom
MRN-avtalene baseres på
priser
som er delvis knyttet til London
Metal Exchange (LME) og til
markedsprisen på alumina.
Hydro Bauxite & Alumina vil videre
forbedre sin posisjon
på
kostnadskurven for alumina gjennom
å oppnå 1,45 milliarder kroner
i
drifts-
og kommersielle forbedringer
innen 2030, sammenlignet
med
2024-basislinje. Hydro Bauxite & Alumina
har som mål en justert
avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt
kapital (ARoaCE)
på omtrent
16 prosent i 2030 basert på et
eksternt markedsscenario som
beskrevet i avsnittet
økonomiske ambisjoner
.
1) I forhold til 2017-basislinje
Styrking av lavkarbonposisjon
Hydro Bauxite & Alumina jobber kontinuerlig
for å forbedre posisjonen
på aluminaindustriens kostnads-
og karbonkurve. Alunorte
har som
mål å bevege seg fra første kvartil
til første desil innen 2025
med
hensyn til karbonintensitet.
For å nå målene om reduksjon
i klimagassutslipp, vil Hydro
erstatte
fyringsolje med flytende naturgass ved
aluminaraffineriet Alunorte, og
installere ytterligere to el-kjeler
som går på fornybar elektrisitet.
Dette
vil bidra til vekst i salget av lavkarbon
alumina og -aluminium, til
priser
som ventes å øke. Se flere detaljer i
kapittelet om
Klimaendringer
.
Hydros bauksittgruve ligger i et
område som består av primær
-
og
sekundærskog og jordbruksland i
delstaten Pará. For å
minimere og
gjenopprette gruveaktivitetenes innvirkning
på det biologiske
mangfoldet, inkludert lokale dyre
-
og plantearter, har Hydro
utviklet et
gjenplantingsprogram for å redusere
avskoging, og har som
mål å
starte gjenoppretting av gruveområder
som frigjøres for rehabilitering
innen to hydrologiske sesonger.
I 2023 styrket Hydro ambisjonen
om
null nettotap for biologisk mangfold
for bauxittgruven. I tillegg til
å
oppnå null nettotap for den fremtidige
utbyggingen av gruven, vil
Hydro også inkludere påvirkninger som
har oppstått siden 2020 for det
eksisterende gruveavtrykket. Hydro
fornyet også BRC-initiativet
(Biodiversity Research Consortium Brazil
-Norway) i ytterligere fem år
for å sikre en vitenskapsbasert
tilnærming til forvaltning
av biologisk
mangfold og skogrehabilitering.
For å redusere miljøpåvirkningen fra
virksomheten, har Hydro
utviklet
metoden “tailings dry backfill” ved Paragominas
-gruven, som fjerner
behovet for nye permanente lagringsanlegg
for avgangsmasse, og
tillater en raskere rehabilitering av
områder som er påvirket
av
gruvevirksomheten.
Hydro bidrar også til økonomisk
og sosial utvikling i de
lokalsamfunnene selskapet har virksomhet
i. Les mer om
kompetanseutvikling, samfunnsinvesteringer
og tiltak for å bidra til en
rettferdig omstilling i kapitlene om
Berørte lokalsamfunn
og
Menneskerettigheter
.
Innhold
Våre
forretningsområder
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro
Energy
479
9,3
TWh
Ansatte
Vannkraftproduksjon
8,4
GW
10,7
TWh
Sol og landbasert
vindprosjekter
1
Ekstern
kraftforsyning i 2024
2
1) Bruttokapasitet
2) Norden og Brasil
Virksomhet
Hydro Energy en av de tre største
operatørene av
vannkraftproduksjon i Norge,
og en stor markedsaktør i Norden
og
Brasil. Som Hydros senter for
energikompetanse støtter Hydro
Energy
selskapets forretningsområder innen
store og komplekse
industriprosjekter, markedsanalyser,
kraftkontrakter,
forsyningssikkerhet og rammebetingelser
for energi. Hydro Energy
fortsetter å utvikle vannkraft og fornybar
energi både innenfor den
heleide porteføljen og gjennom
partnerskap som med Hydro
Rein.
I Norge driver Hydro Energy 40
fornybare kraftverk med en samlet
installert kapasitet på 2,8 GW.
I et normalår produserer Hydro
Energy
13,7 TWh, hvorav 9,4 TWh er
egenproduksjon. Dette inkluderer
vindfarmen Tonstad
(208 MW/0,7 TWh), der Hydro Energy
kjøper alle
volumer, og kraftverk
eid av Lyse Kraft DA i Røldal
-Suldal og
Stavanger-regionen. I tillegg kjøper
Hydro Energy mer enn
9 TWh
fornybar kraft i året i det nordiske
markedet, hovedsakelig gjennom
langsiktige kraftkjøpsavtaler (PPA
-er), som gir en total
markedsportefølje på 18 TWh
per år i Norden i et normalår.
I slutten av 2024, og som en
del av en reorganiseringsplan for
Markbygden Ett AB, inngikk Hydro
et forlik for sin langsiktige PPA
med
selskapet. I forliket har Hydro rett til
en kompensasjon på opptil 248
millioner euro for frivillig oppsigelse
av PPA
-en. Innkjøpssituasjonen
ved Hydros norske aluminiumsverk
forblir robust gjennom 2030.
Hydro
søker aktivt etter tilgjengelige alternativer
for fornybar kraft, inkludert
landbasert vindkraft, for å møte
behovet for kostnadseffektiv
kraft til
sin industrielle virksomhet.
Hydro Energy gjør det mulig å
oppnå Hydros strategiske ambisjoner
innen fornybar energi gjennom fokus
på kjernevirksomheten
og
gjennom partnerskap som Hydro
Rein.
Kostnads- og inntektsforhold
Produksjonsvolumene påvirkes i stor
grad av hydrologiske forhold.
Sesongeffekter påvirker både
tilbud og etterspørsel. Hydro
Energy er
bransjeledende når det gjelder kostnader
og drift, med en
kostnadsbase som er relativt stabil. Volatile
spotvolumer og -priser
kan
imidlertid føre til betydelige variasjoner
i kvartalsinntektene. Hydro
Energy optimaliserer sin kraftportefølje
i markedet på daglig basis.
Prisen på elektrisitet påvirkes av drivstoffkostnader
(inkludert
kostnader til utslippskvoter), meteorologiske
parametre og muligheter
for kraftoverføring til tilgrensende markeder,
i tillegg til variasjoner
i
etterspørsel. Økende andel produksjon
av uregelmessig kraft
fra sol
og vind gir økende prissvingninger
i alle kraftmarkedene.
Hydro Energy anslår å levere 0,4
milliarder kroner i forbedringer
innen
2030 sammenlignet med 2024-basislinje,
noe som gir en normalisert
EBITDA på 3,5 milliarder kroner i
2030 for Hydro Energy
ekskludert
Hydro Rein.
Styrking av overgangen til grønn aluminium
Hydro Energys egenproduksjon
av fornybar energi,
konkurransedyktige innkjøp av fornybar
energi og energiløsninger gjør
at Hydro og andre industriselskaper
kan gjennomføre omstillingen
til et
netto null-
samfunn. Karbonavtrykket til
aluminium er avhengig av
hvilken energikilde som brukes,
og Hydro Energy bidrar derfor til
produksjon av lavkarbonaluminium.
I juni 2024 signerte Hydro en
avtale med Macquarie Asset
Management om salg av 49,9 prosent
av Hydro Rein. Hydro Rein
tilbyr fornybare energiløsninger
for mer bærekraftig industri,
og Hydro
Rein JV med Macquarie muliggjør
videreutvikling av fornybar
kraftproduksjon og videreutvikling av
lønnsomme prosjekter innen
fornybar energi.
For å styrke fokuset på Hydros
2030-strategi og håndtere utfordrende
markedsforhold i sektorene batterier
og grønt hydrogen, vil
batterimaterialer og grønt hydrogen ikke
lenger være strategiske
vekstområder for Hydro, og ingen
ytterligere kapital vil
bli allokert til
disse sektorene. Battery-
og Havrand-virksomheten
vil derfor fases ut.
Hydro vil fortsette å støtte Hydrovolt
som industriell eier tett
knyttet til
resirkuleringsvirksomheten og strategiske
partnere. Innen grønt
hydrogen vil Hydro fortsette å
teste teknologien ved
resirkuleringsanlegget i Høyanger
for intern avkarbonisering.
Energy støtter Hydros strategiske
mål om å utvikle fornybare
energiløsninger og avkarbonisere industrien,
samtidig som selskapet
har som mål å begrense påvirkningen
på naturen og skape et
positivt
resultat for samfunnene der Energy
opererer.
Innhold
Våre
forretningsområder
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro
Aluminium
Metal
4 418
2,0
Ansatte
Millioner tonn
primærproduksjon
19
30 %
Land
Reduksjon av
klimagassutslipp
innen 2030
1
1) For Hydro som helhet
mål mot 2018-basislinje,
inkluderer logistikkmål
i Metal Markets.
Virksomhet
Hydro Aluminium Metal er verdens
(unntatt Kina) sjette største
produsent og leverandør av primæraluminium
og foredlede
støperiprodukter.
Forretningsområdet består av 5
heleide
aluminiumssmelteverk i Norge, 5
deleide anlegg i Qatar,
Brasil,
Canada, Australia og Slovakia (for
tiden stengt ned) i tillegg til
flere
avanserte forsknings-
og utviklingsanlegg. Hydros
totale årlige
primæraluminiumskapasitet er ca.
2,1 millioner tonn.
Hydros primæraluminiumsvirksomhet
utvinner aluminium fra
aluminiumoksid (alumina) ved hjelp
av elektrolyse for å produsere
flytende aluminium.
Forbrukerskrap omsmeltes også
til flytende
aluminium som igjen omdannes
til produkter som gir merverdi,
som
pressbolt, primære støpelegeringer,
valseblokk og valsetråd samt
standardblokker (ingot). Hydros primæranlegg
har også opparbeidet
kapasitet til å behandle ytterligere
mengder forbrukerskrap i sine
støperier, inkludert
det spesialbygde resirkuleringsanlegget
nær
primæraluminiumsverket i Høyanger.
Kostnads- og inntektsforhold
De viktigste kostnadene i produksjon
av primæraluminium er
alumina,
kraft og karbon, som til sammen
utgjør om lag 80–85 prosent
av de
samlede driftskostnadene for elektrolysemetall
i 2024. Hydro bruker
om lag to tonn alumina for å
produsere ett tonn aluminium,
og alumina
står for 40-45 prosent av driftskostnader
knyttet til produksjon av
primæraluminium. Energi utgjør i
gjennomsnitt 20-25 prosent
av
kostnader, mens karbonanoder
som forbrukes i elektrolyseprosessen
står for 20-25 prosent. Realiserte aluminiumspriser
og produktpremier
på støperiprodukter er de viktigste
inntektsdriverne.
Tilgang til konkurransedyktig
fornybar kraft er grunnlaget
for levering
av lavkarbonaluminium til en konkurransedyktig
kostnad på lang sikt,
og er en viktig faktor for Hydros
plassering i 28. persentil
på den
globale kostnadskurven for primæraluminium
i 2024. Rundt 80 prosent
av elektrisiteten som brukes i
Hydros produksjonskapasitet for
primæraluminium er basert på
fornybar kraft.
Hydro Aluminium Metal har en historie
med kontinuerlige forbedringer,
som dekker alle relevante inntjeningsdrivere
og plasserer Hydros
primærproduksjon konkurransedyktig
på den globale kostnadskurven
for primæraluminium. Aluminium Metal
har som mål å styrke sin
posisjon ytterligere ved å levere
1,1 milliarder kroner i
drifts-
og
innkjøpsforbedringer innen 2030, sammenlignet
med 2024-basislinje. I
tillegg vil Aluminium Metal bidra
til forbedret kommersiell drift
gjennom
økt premie for grønnere produkter
og andre kommersielle initiativer.
Aluminium Metal har som mål å
oppnå en justert avkastning
på
gjennomsnittlig sysselsatt kapital
(ARoaCE) på rundt 19
prosent i
2030, basert på et fremtidig markedsscenario
som beskrevet i delen
Økonomiske ambisjoner
Styrking av lavkarbonposisjon
Hydros tilstedeværelse i den primære verdikjeden
kombinert med
tilgang til fornybar energi er viktige
forutsetninger for Hydros
avkarboniseringsprosess, og er viktig
for å levere Hydro REDUXA-
aluminium med lavt karboninnhold.
Hydro REDUXA tilbyr kundene
en
helt transparent verdikjede og et
sertifisert karbonavtrykk på
under
4 kg CO
2
e per kg aluminium, noe som
tilsvarer rundt en fjerdedel
av
verdensgjennomsnittet. Ved
å inngå strategiske partnerskap
med
ledende kunder innen bilindustrien,
bygg og anlegg, kraft og
forbrukervarer, arbeider
Hydro Aluminium Metal for
å avkarbonisere
industriene der aluminium brukes.
Hydro Aluminium Metal har en ambisiøs
bærekraftstrategi med
dedikerte veikart for å håndtere
avkarbonisering, energieffektivitet,
påvirkning på naturen og sirkulær
økonomi. Aluminium Metals veikart
for avkarbonisering har som mål
å skape flere veier mot netto
nullutslipp og å avkarbonisere både
våre støperier gjennom
bruk av
direkte elektrifisering, hydrogen eller
biometan, og
elektrolyseprosessen gjennom karbonfangst
og -lagring og utviklingen
av Hydros nye proprietære HalZero
nullutslippsprosess..
Les mer om Hydros veikart mot netto
nullutslipp i delen om
Klimaendringer
Innhold
Våre
forretningsområder
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro
Metal
Markets
1 523
2,7
Ansatte
Millioner tonn
salg
15
30 %
Land
Reduserte CO
2
-utslipp
fra logistikk innen
2030
1
1) I forhold til 2018-basislinje
Virksomhet
Hydro Metal Markets, som er organisert
som en del av
forretningsområdet Aluminium Metal,
består av forretningsenhetene
Recycling og Commercial.
Recycling
Forretningsenheten for resirkulering
består av 12 resirkuleringsanlegg
i Europa og USA, som produserer
pressbolt og resirkulerte
støpelegeringer med en total årlig kapasitet
på 995 000 tonn. De 4
Alumetal-anleggene som ble kjøpt i
2023, ligger i Ungarn og Polen
og
bidrar med 275 000 tonn. I 2023
startet Hydro et nytt anlegg
for
resirkulering i Cassopolis i Michigan,
samt en ny HyForge-linje
i
Rackwitz i Tyskland,
som ble trappet opp i 2024.
Gjenvinningsanleggene forsyner kundene
med støperiprodukter av
høy kvalitet som gir merverdi.
Omtrent 270 000 tonn forbrukerskrap
ble brukt i Metal Markets gjenvinningsvirksomhet
i 2024.
For å sikre tilgang til skrap og
muliggjøre økt bruk av forbrukerskrap,
eier Hydro også tre skrapsorteringsanlegg
med en total årlig kapasitet
på om lag 160 000 tonn, der 36
000 tonn kommer fra Dormagen-
anlegget, 100 000 tonn fra Alumetal
Nowa Sol og om lag
20 000 tonn i
det nylig oppstartede Alusort JV
i USA.
Commercial
Metal Markets leverer Hydros verdiskapende
produkter til et globalt
marked gjennom et bredt utvalg av
produkttilbud og tjenester,
inkludert
aluminiumsprodukter med lavt karboninnhold.
Hydros portefølje av
produksjonsanlegg gir et fleksibelt
system basert på flere kilder,
som
muliggjør betydelige, raske og
kostnadseffektive volumjusteringer
for
kundene. Hydro har ledende forsknings
-
og utviklingskompetanse på
foredlede støperiprodukter,
og hjelper kundene å
nå sine mål og
utvikle nye produkter. Kommersielle
aktiviteter inkluderer innkjøp
og
handel med standardblokker (ingot)
fra tredjeparter for omsmelting i
Hydros resirkuleringsanlegg og
primærstøperier, og
for å sikre
marginer i gjennomføringen av
Hydros strategiske sikringsprogram.
Kostnads- og inntektsforhold
Resultatet i Metal Markets består av
driftsresultatet fra
resirkuleringsanleggene, marginer på
salg av tredjepartsprodukter
og
resultatet fra handelsvirksomheten
knyttet til standarblokker
og LME.
Inntektene ved Hydros omsmelteverk
påvirkes av volum, LME-prisen
og produktpremier. Kostnadene
påvirkes av metallkost, inkludert
LME,
kostnaden for skrap og produktpremien
på standardblokker,
fraktkostnader til kunder og driftskostnader,
inkludert energi. Hydros
resultater kan også være sterkt
påvirket av valuta-
og
lagervurderingseffekter.
Hydro
Metal
Markets
2030
forbedringsambisjoner
er
en
del
av
Aluminium Metals mål, som er
beskrevet i
våre mål og ambisjoner.
Styrking av lavkarbonposisjon
Resirkulering av aluminium krever
95 prosent mindre energi enn
produksjon av primæraluminium,
og aluminium kan resirkuleres
i det
uendelige uten at kvaliteten forringes.
Resirkuleringsvirkomheten i
Metal Markets tilbyr kundene
en rekke resirkulerte produkter
med lavt
karbonutslipp, som Hydro CIRCAL,
med en minimumsandel
forbrukerskrap på 75 prosent og
et karbonavtrykk på 1,9 kg CO
2
per
kg aluminium.
I tiden fremover vil Hydro
Metal Markets utvide porteføljen
av
aluminiumprodukter med lavere karboninnhold.
Dette støttes av
Hydros ambisjoner om å bruke resirkulering
for å øke bruken av
forbrukerskrap vesentlig.
Vekststrategien innen resirkulering
fokuserer på å diversifisere
og
høyne kvaliteten på porteføljen av
resirkulerte produkter,
utvikle
avanserte sorteringsmuligheter
og realisere fullt synergipotensial i
nettverket til Aluminium Metal inkludert
det nylig oppkjøpte Alumetal.
Som en del av denne strategien
er det flere nye byggeprosjekter
og
oppgraderinger/utvidelser av eksisterende
anlegg på gang. HySort-
utstyr installeres i resirkuleringsanlegget
i Wrexham i Storbritannia,
samt i Alumetals sorteringssenter
Nowa Sol. Videre har Hydro
kunngjort en investering i et nytt
spesialstøperi for resirkulering i
Torija
i Spania, med en total kapasitet
på 120 000 tonn, inkludert
60 000
tonn Hydro CIRCAL-kapasitet.
Innhold
Våre
forretningsområder
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro
Extrusions
19 617
1,0
Ansatte
Millioner tonn
salg
40
27 %
Land
2
Reduksjon i CO
2
-
utslipp innen 2030
1
1) På extrusion billets,
målt mot 2018 basislinje
i CO
2
/t
2) Salg
og produksjon
Virksomhet
Hydro Extrusions driver verdens største
nettverk av anlegg for
ekstrudering og resirkulering av
aluminium, med 70
produksjonsanlegg i 20 land. Hydro Extrusions
hjelper sine kunder å
sikre sin virksomhet for fremtiden gjennom
en kombinasjon av lokal
ekspertise, globalt nettverk og avanserte
produktutviklingsmuligheter.
Produksjonskapasiteten innen ekstrudering
er på 1,4 millioner tonn
i
året, og markedsandelene var
16 prosent i Europa og 19
prosent i
Nord-Amerika i 2024, i tillegg til solide posisjoner
i Sør-Amerika og
Asia.
Hydro Extrusions driver 22 resirkuleringsanlegg
i Europa, Nord-
Amerika og Sør-Amerika. Disse
anleggene har en samlet årlig
kapasitet på om lag 1,5 millioner
tonn.
Forretningsområdet er organisert i fire
forretningsenheter: Extrusion
Europe, Extrusion North America,
Precision Tubing
og Building
Systems. Forretningsenhetene har ansvar
for sine respektive
verdikjeder, fra resirkulering,
ekstrudering og videreforedling
til
kommersielle aktiviteter som produktutvikling
og salg.
Kostnads- og inntektsforhold
De viktigste kostnadsdriverne er
aluminium og arbeidskraft, der
aluminiumskostnadene er knyttet til
LME og arbeidskostnadene til
inflasjon, lønnsnivåer og produktivitet.
Begge elementene utgjør
ca.
80–90 prosent av driftskostnader.
LME-volatiliteten absorberes
av
kundene via kontrakter, som
vanligvis er korte til
mellomlange. Kunder
i visse bransjer, som
f.eks. bilindustrien, går
mot lengre kontrakter.
Prisen på produkter og løsninger
i ekstruderingsvirksomheten
bestemmes av verdien den skaper
for hver enkelt kunde. Hydro
Extrusions vil fortsette å flytte porteføljen
mot levering av mer
avanserte, innovative og bærekraftige
produkter og løsninger,
og
dermed øke den totale verdien
og genererte inntekter.
Gjennom vekst i attraktive regioner
og segmenter, en
sterk
bærekraftsplattform, kundepartnerskap
og kommersielt fokus samt
porteføljeoptimalisering og kostnadsreduksjoner
trapper Hydro
Extrusions opp sine ambisjoner for
driftsmessige og kommersielle
forbedringer mot 2030. Den ambisiøse
forbedringen støttes av
dedikerte verdistrømmer.
Hydro Extrusions har som
mål å oppnå et
EBITDA-resultat på 10-12 milliarder
kroner i 2030 i normaliserte
markeder etter forbedringer
Styrking av lavkarbonposisjon
Bærekraft er en integrert del av
virksomheten i Hydro Extrusions,
og
Hydro samarbeider tett med kunder
i ulike bransjer for å levere
produkter og løsninger som hjelper
kundene å redusere sine
karbonutslipp og oppnå økt bærekraft i
sine verdikjeder.
Dette omfatter
Hydros EcoDesign-prosess, som
hjelper kundene å lage produkter
med økt funksjonalitet og lavere karbonavtrykk.
I 2024 økte Hydro Extrusions resirkuleringskapasiteten
i Europa og
Nord-Amerika gjennom oppgraderinger av eksisterende
anlegg i
Cressona, Pennsylvania, USA, og
gjennom et nytt
resirkuleringsanlegg i Ungarn. Disse
to prosjektene økte
den årlige
resirkuleringskapasiteten med
140 000 tonn, noe som støtter
Hydros
2030-strategi for vekst innen resirkulering.
For å redusere karbonavtrykket for
våre produkter,
kjøper Hydro
aluminium med lavere karbonavtrykk,
øker bruken av
aluminiumsskrap, og reduserer
utslippene fra egen virksomhet. Se
kapittelet om
klimaendringer
for mer informasjon om
resirkuleringsstrategien og tiltak
for å redusere karbonavtrykket
i
produksjonen.
Flere av Hydro Extrusions' anlegg
har installert eller vurderer
å
installere fornybar kraftproduksjon
på stedet, mens andre har inngått
kraftkjøpsavtaler med fornybare kraftprodusenter.
I 2024 startet Hydro
Extrusions lokal produksjon av fornybar
energi med batterilagring
i
Sverige og Tyskland,
støttet av Hydro Rein.
Innhold
Strategisk retning
mot 2030
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk retning mot
2030
En pionér
i det grønne skiftet for aluminium,
drevet av fornybar energi
Hydro er et ledende selskap innen
aluminium og fornybar energi,
som
vil bidra til en bærekraftig framtid.
Hydros formål er å skape
mer
bærekraftige samfunn gjennom nyskapende
og effektiv utvikling av
naturressurser til produkter og løsninger.
Med mer enn hundre års
industrierfaring tilrettelegger Hydro for
det grønne skiftet gjennom
innovasjon, teknologiske fremskritt
og en sterk kommersiell
tenkemåte
som har som mål å levere sterk verdiskapning
for aksjonærene. Hydro
leverer aluminiumsprodukter med lavt
karbonutslipp til kunder
over
hele verden, støttet av en integrert
verdikjede med lave kostnader,
drevet av fornybar energi.
Med dette unike utgangspunktet
definerte Hydro i fjor en
ambisjon mot
2030 om å utnytte sin posisjon til
å endre aluminiumslandskapet
og
bane vei for overgangen til grønn
aluminium.
Aluminium er en nøkkelfaktor
i det grønne skiftet
Aluminium er en viktig faktor i
det grønne skiftet, og mot 2030 ser
Hydro en økende etterspørsel etter
aluminium med lavt karboninnhold,
spesielt til elbiler, solenergi
og strømsystemer.
I tillegg er det
etterspørsel etter aluminium som
et lettere, billigere og
mer
bærekraftig alternativ til kobber.
Oppmerksomheten rettes nå
mot
hvordan aluminiumet produseres og
utslippene fra materialene
som
brukes til å produsere disse transformative
teknologiene.
Lavkarbonaluminium er en viktig faktor
for å redusere andre indirekte
utslipp (scope 3) i disse bransjene.
Den politiske utviklingen og endringer i
regelverk bidrar også til økt
etterspørsel etter aluminium. Myndigheter
over hele verden har satt
ambisiøse mål for fornybar energi. I
EU er det forskrifter for
energieffektive bygninger og
reduksjon av fluorholdige gasser
som
driver videre bruk av aluminium i bygningsfasader
og kjøling.
Mens den totale etterspørselen
etter aluminium forventes å
øke med
ca. 3 prosent årlig frem til 2030,
forventes etterspørselen etter
primæraluminium med lavt karboninnhold
å øke med ca. 20 prosent
og resirkulert aluminium med
fem-seks prosent årlig. Hydro er
unikt
posisjonert for å lykkes i denne
nye virkeligheten, og kan bruke den
integrerte verdikjeden til å levere
aluminiumsprodukter med lavt
karbonutslipp, med
sporbarhet og åpenhet i hvert
trinn fra gruve til
komponent.
Hydros strategiske retning mot 2030 fokuserer
på følgende fire
nøkkelfaktorer:
Innhold
Strategisk retning
mot 2030
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Skifte gir for å fange muligheter i en ny virkelighet
1. Øke vekstinvesteringene i Recycling
og Extrusions for å ta
ledelsen i markedsmulighetene som
oppstår fra det grønne
skiftet
Hydro styrker vekstambisjonene innen
Recycling og Extrusions for
å
utnytte markedsmulighetene som
oppstår i det grønne skiftet.
Overgangen til elektrisk mobilitet
er et slikt eksempel, som vil endre
hele bilproduksjonsprosessen og forsyningskjeden
til tross for
langsommere vekst enn tidligere anslått.
To områder
som vil vokse i
takt med overgangen til elbiler,
er ekstrudert aluminium og
stort
støpegods, som er ideelle for resirkulert
forbrukermetall.
Ekstrudert aluminium er også
mye brukt i den voksende
solenergisektoren, spesielt til monteringssystemer
og rammer. Hydro
er godt posisjonert for å møte
denne etterspørselen, og vil investere
i
henhold til veksten i markedet. Innen
Extrusions vil Hydro
øke
kapasiteten og mulighetene innen
produksjon og verdiøkende
tjenester, og bekrefter
ambisjonene om å levere EBITDA
på 10–12
milliarder kroner i 2030. Hydro
setter også mål om å
øke kapasiteten
innen resirkulering, med mål om
å øke kapasiteten for forbrukerskrap
til 850–1200 kilotonn i 2030, sammenlignet
med rundt 450 kilotonn
forbrukt i 2024. Dette representerer
en EBITDA-ambisjon for 2030
på
mellom 5–8 milliarder kroner,
avhengig av markedsutvikling
og
tilgjengelig kapital. EBITDA-målet
for resirkulering er en del
av det
totale EBITDA-målet for ekstrudering,
og muliggjøres ytterligere av
resirkuleringsvirksomheten i Metal
Markets.
2. Økte ambisjoner innen fornybar
kraftproduksjon
Overgangen til grønnere aluminium
krever fornybar energi, og Hydro
har styrket ambisjonene innen
fornybar kraftproduksjon og sikret
utviklingen av fornybar energi for
aluminiumsverdikjeden til en
rimelig
kostnad. Hydro har muligheten til
å utvikle, drive og administrere
fornybar kraftproduksjon internt, og
fanger også opp den økende
verdien av fleksibel produksjon for
å balansere ustabil fornybar
energi
som vind og sol. Hydros fellesforetak
for fornybar energi, Hydro
Rein,
vil fortsette å ta en aktiv rolle
i utviklingen av fornybare
energimuligheter for Hydro og andre.
Hydro har til hensikt
å levere
EBITDA fra forretningsområdet Energy
på 3,5 milliarder kroner i
2030,
ekskludert EBITDA for Hydro Rein.
3. Gjennomføre et ambisiøst veikart
for avkarbonisering og
teknologi og øke innsatsen for
å bidra til en naturpositiv
og
rettferdig omstilling
Hydro fortsetter sin gjennomføring av
veikartet for avkarbonisering
og
teknologi, samtidig som selskapet
øker sine bidrag til en naturpositiv
fremtid og støtter en rettferdig overgang
for samfunnet. Hydros
nåværende mål for klimagassutslipp
ble satt i 2019, og
sikter mot en
utslippsreduksjon på 30 prosent innen
2030 (baselinje 2018).
Endringer i Hydros portefølje har
gjort dette målet enda mer ambisiøst
enn opprinnelig tenkt i 2019,
men Hydro opprettholder den
overordnede ambisjonen og har identifisert
ytterligere initiativer
for å
nå dette målet. Innen 2030 har
Hydro også en ambisjon
om å
demonstrere teknologi som kan
muliggjøre aluminium med nær
nullutslipp i en industriell pilot. Dette
blir en viktig milepæl i Hydros
mål
om å nå netto nullutslipp innen
2050, og for aluminiumsindustrien
som
helhet.
Hydro er også svært bevisst på at
bærekraft handler om mer
enn
karbonutslipp, og vil derfor øke innsatsen
innen sine natur- og
sosiale
programmer. Hydro har
allerede en omfattende
naturagenda med
tydelige forpliktelser til biologisk
mangfold, avfallshåndtering
og fravær
av drivhusgassutslipp i virksomheten.
Disse vil bli ytterligere styrket
og
utvidet som en del av Hydros bidrag
til en naturpositiv fremtid.
Når det
gjelder det sosiale ansvaret er
Hydro forpliktet til å forbedre
liv og
levebrød i lokalsamfunnene.
For å støtte denne ambisjonen
er det
utviklet et rammeverk for rettferdig
omstilling for å tydeliggjøre Hydros
bidrag til samfunnet.
4. Forme markedet for grønnere
aluminium i samarbeid
med
kunder
Hydro vil utnytte sin posisjon til å
ta ledelsen i å forme markedet
for
grønnere aluminium. Denne porteføljeovergangen
vil gjøre det mulig
for Hydro å levere et potensial
for økt inntjening på 2
milliarder kroner i
2030. Hydro vil utnytte sine
nøkkelegenskaper: høy andel fornybar
energi, global tilstedeværelse,
både primær-
og resirkuleringsvolumer,
veikart for avkarbonisering av
betong, innovasjon i samarbeid
med
kundene, sammen med sin integrerte
verdikjedefordel for å
bane vei
for overgangen til grønnere
aluminium.
Innenfor Hydros lavkarbonportefølje
har selskapet et bredt utvalg
av
produkter, og har som
mål å levere pilotvolumer
i industriell skala
basert på utslippsfri smelterteknologi innen
2030, mens ytterligere
kapasitet og etterspørsel fra nye
sektorer som bilindustrien ser
andelen resirkulert metall øke. Hydro
bygger allerede dette
fundamentet, og samarbeider med
et utvalg av strategiske
partnere
som er ledende innen sine felt
og ser på Hydro for å levere
unike og
mer bærekraftige aluminiumsløsninger
med full kontroll over
verdikjeden.
Øvrig informasjon
Hydros nåværende forretningsmodell
er ikke alene avhengig
av
immaterielle ressurser.
Men for å nå Hydros strategiske
mål innen
2030, er immaterielle ressurser
som teknologisk utvikling,
merkevaregjenkjenning og bransjeekspertise
viktige.
Innhold
Økonomiske
ambisjoner
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Våre mål og ambisjoner
1) Alternaitve resultatmål
(APM) er beskrevet i vedleggene.
2) Henviser til relevante
kortsiktige mål for forbedringsprogrammet
og kommersielle ambisjoner,
da disse programmene
avsluttes ved utgangen
av 2024. Langsiktige mål
erstattes av mål for
det nye forbedringsprogrammet
som ble lansert på Kapitalmarkedsdagen
2024.
3) Faktiske tall henviser
til utbytte per aksje delt på
justert resultat per
aksje fra videreført
virksomhet.
4)
Scope 1 og 2-utlslipp etter
eierandel.
Se note E1.1
for mer informasjon.
5) Etter eierandel. Omfatter
vesentlige oppstrøms Scope
3-kategorier. Se note E1.2
for mer informasjon
6) Omfatter både ansatte og
kontraktører. Se note S1.3 for mer
informasjon.
7) I faste og midlertidige
stillinger.
Viktige prestasjonsmål
Finansiell
Ambisjoner og mål
Kapitalavkastning (Justert RoaCE)
1)
Lønnsomhetsmål på >10 prosent
over syklusen
Forbedringsprogram for drift
2,5 milliarder kroner i akkumulerte
forbedringer innen 2030 sammenlignet
med 2024-
baselinje
Forbedringsprogram for innkjøp
1 milliard kroner i akkumulerte forbedringer
innen 2030 sammenlignet
med 2024-baselinje
Program for god kommersiell drift
3 milliarder kroner i akkumulerte forbedringer
innen 2030 sammenlignet
med 2024-baselinje
Utbytte til aksjonærene
3)
≥50 prosent av justert nettoinntekt over
syklusen
2)
Justert netto gjeld
1)
25,0 milliarder kroner over syklusen
Miljø
Totale klimagassutslipp
4)
10 prosent reduksjon innen 2025 og
30 prosent reduksjon innen
2030 mot 2018-baselinje.
Netto-null innen 2050
Indirekte Scope 3-klimagassutslipp
5)
30 prosent reduksjon per tonn aluminium
innen 2030 mot 2018-baselin
je
Andre utslipp (SO
2
, NO
X
og PM)
50 prosent reduksjon innen 2030
mot 2017-baselinje
Resirkulert forbrukerskrap
850 –1 200 tusen tonn resirkuleringskapasitet
per år innen 2030
Avfallsgenerering og avfallsgjenvinning
Eliminere behovet for deponering
av gjenvinnbart avfall innen 2040
,
Deponere mindre enn 35 prosent
av brukte celleforinger innen
2030
Biologisk mangfold – netto-null tap
Netto-null tap av biologisk mangfold for
bauksittgruven vår,
målt mot 2020.
Biologisk mangfold – rehabilitering
av utgravde områder
1-til-1-rehabilitering av gruveområder i
Paragominas, Brasil, innenfor to
hydrologiske sykluser
Biologisk mangfold – netto-null tap
Netto-null tap av biologisk mangfold i
nye prosjekter
Samfunn
Antall dødsulykker
Null dødsulykker
Arbeidsrelaterte personskader
(TRI)
6)
Null livsendrende skader
Personer utdannet med nye ferdigheter
Gi 500 000 mennesker utdanning og
kompetanseutvikling innen
2030
Andel kvinnelige ansatte
7)
25 prosent kvinneandel innen
2025
Andel kvinnelige ledere
7)
25 prosent kvinnelige ledere innen
2025
Inkluderingsindeks
78 prosent poengsum på inkluderingsindek
s
innen 2024
Forretningsetikk
Forebygge korrupsjon
Null bekreftede tilfeller av korrupsjon
Bygge en kultur for tillit og integritet
Kurs i etterlevelse og måling
av resultater på Hydros indeks
for integritetskultur
Innhold
Økonomiske
ambisjoner
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Økonomiske mål og
ambisjoner
Øke
kontantstrøm og høyere avkastning
Hydros finansielle ambisjon er
å øke kontantstrømmen og
generere
kapital-
og aksjonæravkastning gjennom
en kombinasjon av
langsiktige økonomiske prioriteringer
og kortsiktig økonomiske
målsetninger. Samtidig
har Hydro som mål å skille seg ut
gjennom en
sterk satsing på bærekraft,
og ved å skape virksomhet der
vi ser at
våre fortrinn passer med globale
megatrender.
Vi ser en økende interesse
for bærekraft blant lovgivere
og kunder og i
finansmarkedet, og Hydro tror derfor
at en ledende posisjon på
bærekraft vil sikre selskapets legitimitet
på lang sikt og gi et godt
grunnlag for langsiktig lønnsomhet.
Ved å legge
vekt på klima, miljø,
integritet og samfunnsansvar,
og gjennom å utvikle grønnere
virksomheter og produkter,
vil Hydro redusere risiko og
skape nye og
lønnsomme muligheter.
Hydro har utviklet et rammeverk som
setter klare prioriteringer for
å
oppnå økt kontantstrøm og avkastning.
Lønnsomhet
Justert avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital
Hydro har mål om å oppnå en justert
avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital (ARoaCE) på
10 prosent over forretningssyklusen,
på grunn av bransjens sykliske natur.
Det kortsiktige avkastningsmålet
er høyere enn 10 prosent ARoaCE.
Kapitalkostnaden og avkastningsmålet varierer
mellom
forretningsområdene, ettersom risiko, svingninger
i inntjening og
kontantstrøm i de underliggende
forretningsaktivitetene varierer.
Hydros viktigste initiativer for å
realisere ønsket kapitalavkastning
omfatter to elementer som begge
støttes av Hydros
bærekraftsagenda: forbedringsprogrammet
og strategiske
vekstinitiativ.
2030-forbedringsprogram
Siden 2009 har Hydro implementert
en rekke forbedringstiltak,
og
bygget opp en sterk merittliste
for å oppfylle eller overgå
målsetninger
knyttet til driftseffektivitet
og forbedring. Ved
utgangen av året
oppnådde Hydro 10,1 milliarder kroner
i forbedringer sammenlignet
mot 2018, som overgikk det opprinnelige
målet for programmet, samt
målet for 2024 på 9.5 milliarder
kroner. Nå lanserer
Hydro et nytt
forbedringsprogram mot 2030, som vil
forsterke vårt sterke fokus på
resultater og direkte støtte en vellykket
gjennomføringen av strategien
vår.
Det er flere viktige endringer i
det nye programmet, for å løfte
resultatambisjonene ytterligere. For
det første vil det nye programmet
prioritere områder med høy verdi
og fokusere på initiativene
med
størst potensial og samordne innsatsen
der de kan levere
mest verdi.
For det andre vil programmet
gi mer synlighet og transparens
i
forbedringene som er gjort, og fremheve
hvordan disse forbedringene
bidrar til spesifikke verdidrivere
på tvers av virksomheten. Denne
tilnærmingen vil gjøre det mulig
å spore fremgangen i initiativene
og
kommunisere forbedringene mer
effektivt.
Til slutt vil programmet
sikre at forbedringene er direkte
knyttet til våre
økonomiske og driftsmessige resultater,
noe som gir en transparent
kobling mellom programmets aktiviteter
og resultatene våre.
Det nye forbedringsprogrammet er
bygget rundt tre kjernepilarer:
driftsforbedringer, innkjøp
og god kommersiell drift.
Det operasjonelle programmet fokuserer
på å drive forbedringer
i
driftsindikatorer med betydelig potensial
for verdiskapning. Dette
vil
oppnås gjennom en kombinasjon
av målrettede initiativer og integrerte
forretningssystemer som støtter
kontinuerlig forbedring.
Den forventede effekten av dette
programmet innen 2030 er
2,5
milliarder kroner sammenlignet med
2024, noe som gjenspeiler
programmets avgjørende rolle i å forbedre
driftseffektiviteten
og levere
langsiktig vekst.
Innkjøpsprogrammet fokuserer på
å maksimere verdien gjennom
målrettede innkjøpstiltak, med
et estimert potensial på 1 milliard
kroner
mot baselinje 2024. Dette oppnås
gjennom felles innkjøpsaktiviteter,
kompetanseutvikling og teknologiforbedringer
for å frigjøre synergier.
Programmet for god kommersiell
drift fokuserer på å fremme
topplinjevekst gjennom kommersielle
aktiviteter og vekstprosjekter.
De
viktigste forbedringsområdene inkluderer
nye aluminiumsprodukter,
grønnere produkter og markedsandeler
for ekstruderte produkter.
Den
totale forventede effekten av
disse aktivitetene er 3 milliarder
kroner
mot 2024-baselinje.
Digitale forbedringer spiller en sentral
rolle på tvers av alle
forbedringsprogrammene, med sterk
vekt på å muliggjøre
transformasjon gjennom vårt dedikerte
Digital Transformation
Office
(DTO). DTO sikrer at
digital utvikling integreres sømløst
i sine
respektive prosesser,
og fremmer effektivitet, innovasjon
og generell
verdiskapning i hele organisasjonen.
Nærmere bestemt er initiativer
som preventivt vedlikehold og produksjonsoptimalisering
sentrale i
denne innsatsen, og forbedrer den
operasjonelle ytelsen og
reduserer
kostnadene.
NOK
6,5
milliarder
Innhold
Økonomiske
ambisjoner
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategiske vekstinitiativer
Når det gjelder vekstinitiativer,
handler det om større
endringer i
forretningsporteføljen. Hydros strategi
er å bane vei for overgangen
til
grønnere aluminium, drevet av
fornybar energi, og gripe
vekstmuligheter innen resirkulering
og ekstrudering samt fornybar
strømproduksjon (beskrevet i kapittelet
Strategisk retning mot 2030
).
Dette er områder som støttes av
den aktuelle megatrenden
for grønn
omstilling og av Hydros kjernekompetanse.
Veikart for lønnsomhet i
Hydro 2030
Hvis Hydro er i stand til å levere
på målsetningnene til
forbedringsprogrammet og strategiske
vekstinitiativer,
kan potensialet
for ARoaCE og justert EBITDA
i 2030 være henholdsvis rundt
15 prosent og 41 milliarder kroner,
basert på et
forwardmarkedsscenario. Dette scenarioet
er ikke en prognose, men
viser forenklet indikativt langsiktig
potensial fra sensitiviteter
basert på
finansielle resultater per tredje kvartal
2024, justert for markedspriser,
valutakurser og andre kortsiktige
effekter som påvirker periodens
resultat. For ytterligere informasjon
om forutsetningene for
markedsscenarioet, se
Forutsetninger i veikartet for lønnsomhet i
Hydro 2030
i vedleggene.
Finansiell soliditet og fleksibilitet
Hydros viktigste strategi for å
redusere risiko knyttet til svingninger
i
kontantstrøm er å opprettholde en
sterk balanse, kredittvurdering
på
“investment grade"-nivå og god likviditet.
Samtidig er det en prioritert
oppgave å redusere den gjennomsnittlige
kostnadsposisjonen for våre
produksjonsanlegg og allokere
kapital i tråd med selskapets
strategiske ambisjoner.
Hydro ser på dette som
helt avgjørende for å
styre gjennom konjunktursvingninger,
kunne investere når
det er
lavkonjunktur og få tilgang til
kapitalmarkedet til attraktive vilkår.
Under
visse omstendigheter kan det
brukes derivater for å redusere finansiell
risiko på forretningsområde-
eller konsernnivå.
Hydro har for tiden en BBB-rating med
stabile utsikter hos S&P
Global
og en Baa2-rating med stabile
utsikter hos Moody's.
Hydro benytter nøkkeltallet justert netto
gjeld delt på justert EBITDA
som viktigste indikator på en
sterk balanse og evne til
å absorbere
volatiliteten i markedet. Målet er å
holde seg under 2,0 gjennom
syklusen, noe som er i tråd med selskapets
ambisjon om å
opprettholde en "investement grade" kredittrating.
Hydro tar sikte på
en justert netto gjeld på rundt 25
milliarder kroner over
forretningssyklusen. Med utgangspunkt
i tidligere svingninger i
bransjen, betyr dette at justert netto
gjeld vil ligge under
målet i den
øvre delen av syklusen, for at selskapet
skal kunne absorbere effekten
av lavere konjunkturer og opprettholde
økonomisk fleksibilitet i
perioder med dårlige markedsforhold.
En sterk likviditetsposisjon anses som
kritisk for å støtte drift
og
investeringer gjennom hele konjunktursyklusen.
I tillegg til god likviditet
i selskapet, har Hydro tilgang til rullerende
kredittfasiliteter,
kassekreditter og kortsiktige likviditetsordn
inger.
Hydros strategiske sikringsprogram skal
bidra til å styrke selskapets
økonomiske fleksibilitet og robusthet.
Gjennom bruk av finansielle
derivater skal programmet sikre
gode marginer oppstrøms og
kontantstrøm for langsiktige investeringer.
Se mer informasjon i
note
7.1 Kapitalstyring.
Klare prinsipper for kapitalallokering
Hydro har klare prioriteringer og retningslinjer
for allokering av kapital.
Investeringer vurderes ved hjelp
av ulike scenarioer for marked
-
og
makroøkonomisk utvikling for å
gi et bedre grunnlag for
investeringsbeslutninger.
Hydro bruker også ulike
avkastningskrav for
å reflektere underliggende risiko
og eksponeringer i hvert enkelt
forretningsområde. Hydro har tre
kategorier investeringer:
vedlikeholdsinvesteringer,
avkastningsinvesteringer
og
vekstinvesteringer. Strategien
er å allokere mer kapital til investeringer
for avkastning og vekst på de
områdene som har høyere
potensiell
verdiskaping, både med tanke
på lønnsomhet og bærekraft.
I tillegg er
alle forretningsområdene gruppert
etter strategisk modus, som
har
betydning for kapitalallokeringen.
Investeringer finansieres generelt
med kontantstrøm fra driften
eller
gjeld, og hvert datterselskap får finansiering
til å drive sin egen
aktivitet.
Innhold
Økonomiske
ambisjoner
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Under kapitalmarkedsdagen i
2023 satte Hydro et mål om
å oppnå en
driftskapitalbalanse på 28 milliarder
kroner innen utgangen av
2024.
Hydro oppnådde en driftskapitalbalanse
på 31,5 milliarder kroner,
noe
som gjenspeilte stigende oppstrømspriser,
lavere lagerreduksjon enn
målsetningen på grunn av svakere
nedstrømsetterspørsel,
periodiseringseffekter,
samt omregningseffekter
på grunn av en
svakere krone mot slutten av
2024. Hydro vil fortsette å optimalisere
nivået på netto driftskapital, både i
absolutt størrelse og
driftskapitaldager, samtidig
som det tas forsvarlig hensyn
til balansen
mellom frigjøring av kapital og
robusthet i verdikjeden.
Robust utbetaling til aksjonærene
Hydro har som mål å gi sine aksjonærer
et forutsigbart utbytte med
konkurransedyktig avkastning, i forhold
til alternative investeringer
i
sammenliknbare selskaper.
Hydros ambisjon er å utbetale
minimum
50 prosent av justert resultat etter skatt
henført til Hydros aksjonærer
som ordinært utbytte over forretningssyklusen,
med et
minimumsutbytte på 1,25 kroner
per aksje. Gjennomsnittlig
utbetalingforhold de siste fem årene
er 67 prosent. Tilbakekjøp
av
aksjer eller ekstraordinære utbytteutbetalinger
vil komme i tillegg
til
utbytte i perioder med gode resultater,
forutsatt at konjunkturene
på
råvaremarkedet og eventuelle kapitalbehov
for framtidig vekst tillater
det.
Innhold
Bærekraftsambisjoner
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Bærekraftsmål og ambisjoner
Bærekraft er en integrert del av
Hydros strategi for å løfte
lønnsomheten og styrke selskapets
posisjon i markedet. Ved
å
redusere Hydros miljøavtrykk, forbedre
forholdet til interessenter
og
naboer, håndtere påvirkninger,
øke ressurseffektiviteten,
fremstille
produkter som er nødvendige for
det grønne skiftet og forbedre liv
og
levebrød uansett hvor vi driver virksomhet,
har Hydro som mål å
redusere risiko og skape forretningsmuligheter.
Hydro har tallfestet
ambisjoner fram mot 2030 og
2050 som vil forbedre selskapets
resultater både med hensyn til klima,
miljø og samfunnsansvar.
Miljømessige mål og ambisjoner
Hydros mål er å bli et selskap
med netto-null klimagassutslipp i
2050 eller tidligere, som levere
r
netto null-produkter og bidrar
til et
netto null-samfunn. Basert på en 2018-baseline
har Hydro som
mål å redusere de totale scope
1- og scope 2 klimagassutslippene
med 10 prosent innen 2025 og
30 prosent innen 2030. Hydro
har
også et mål om 15 prosent
reduksjon i oppstrøms scope
3
klimagassutslipp innen 2030
og å redusere oppstrøms scope
3-
utslipp med 30 prosent per tonn
aluminium som leveres til
markedet innen 2030.
Hydro har en rekke mål for
å beskytte naturen og det biologiske
mangfoldet, og for å redusere avfall.
Hydro har et en-til-en
rehabiliteringsmål for områder som
er berørt av
bauksittgruvedriften i Paragominas i Brasil,
innenfor to
hydrologiske sykluser.
Hydro har også som mål at
det ikke skal
være noe netto tap av biologisk mangfold
for bauksittgruven fra en
2020-baselinje, og netto-null tap av biologisk
mangfold i nye
prosjekter.
Sosiale mål og ambisjoner
Hydro har som mål å forbedre leve-
og livsvilkår uansett hvor
selskapet har virksomhet, ved å
bidra til å beskytte
menneskerettigheter og tilgang til like
muligheter, robuste
lokalsamfunn i en verden i endring
og utvikling av ferdigheter og
jobber for fremtidens lavkarbonøkonomi.
Hydro har som mål å
gi
500 000 mennesker nye ferdigheter
og utdanning innen
2030.
Hydro har som mål å ha null dødsulykker
og livsendrende
personskader.
Hydro har som mål å ha 25
prosent kvinner i både faste
og
midlertidige stillinger,
og 25 prosent kvinner i
lederstillinger innen
2025.
Bærekraftsrapportering
Se den detaljerte rapporteringen om
fremdriften mot Hydros
bærekraftsmål i bærekraftsrapportene.
Hydros bærekraftsrapport er utarbeidet
i samsvar med de
europeiske bærekraftsrapporteringsstandardene
(ESRS) og andre
gjeldende forskrifter.
Hydro rapporterer i henhold
til GRI-
standardene og kravene fra International
Council on Mining
and
Metals (ICMM). GRI-indeksen er tilgjengelig
på
hydro.com/gri
.
For å redusere forurensningsrisikoen
har Hydro satt et mål om å
redusere utslipp av vesentlige utslippskomponenter
utenom
klimagasser, med
50 prosent fra 2017-nivået, og
et mål for
fluorutslipp på 0,35 kg F / tonn aluminium
for heleide smelteverk,
innen 2030. Hydro har også
som mål å eliminere behovet
for nye
lagringsområder for bauksittrester innen
2050,
og å eliminere
deponering av alle andre gjenvinnbare
avfallsstrømmer innen
2040. For brukt celleforing fra
smelteverkene (spent pot lining,
SPL)
har Hydro et delmål for 2030
om å redusere deponering
under 35 prosent av SPL.
Hydro har et mål på 850–1200 kilotonn kapasitet
for gjenvinning av
forbrukerskrap innen 2030.
Klimaendringer
Netto null-produkter og netto null-selskap innen
2050 eller
tidligere
Natur og biologisk mangfold
Bevaring av biologisk mangfold og
reduksjon av miljøavtrykket
,
1:1-rehabilitering av tilgjengelige
utgravde områder innen to
år
Rettferdig omstilling
Forbedre levevilkår og livsopphold
der Hydro har virksomhet.
Gi 500 000 mennesker utdanning
og kompetanseutvikling
innen 2030
Innhold
Håndtering av
usikkerhet
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Håndtering av usikkerhet
Risikostyring
Hydros formål er å skape et
mer bærekraftig samfunn gjennom
nyskapende og effektiv utvikling
av naturressurser til løsninger
og
produkter. Hydro oppfyller
dette formålet, og håndterer
usikkerhet
innen oppnåelse av langsiktige
mål gjennom utvikling og bruk
av et
robust rammeverk for risikostyring
basert på internasjonale
standarder, og drives gjennom
en styringsmodell basert på
forsvarslinjer. Hydros detaljerte
risikorapport for 2024 er inkludert
i
denne rapporten.
Hydros viktigste tiltak og initiativer
for å redusere usikkerhet
inkluderer,
men er ikke begrenset til:
●
Fysiske kontrolltiltak som skal redusere
sannsynligheten for
dødsulykker og livsendrende hendelser
for alle
forretningsområder. Hydros
prosedyrer for forebygging
av
dødsfall er iverksatt i alle forretningsområdene
og blir kontinuerlig
forbedret.
●
Opprettholdelse av en robust og stabil
virksomhet, en sterk
balanse, satsing på mer effektiv
drift og kommersielle
forbedringer, konkurransedyktige
kraftkontrakter og strategiske
sikringsaktiviteter bidrar til en sterk
posisjon for Hydro i
økonomiske nedgangstider.
●
Evnen til å tilpasse produksjonskapasiteten
for å maksimere
kortsiktig lønnsomhet i situasjoner
med endret etterspørsel.
●
Intern forskning og utvikling og
deltakelse i felles partnerskap
samt prosjekter med andre ledende
industriselskaper,
universiteter og forskningsinstitusjoner
kombinert med tett
oppfølging av ekstern utvikling.
●
Identifisering og gjennomføring
av teknologibaserte veikart for
å
produsere aluminium med et fotavtrykk
som er nær-null til null.
Dette inkluderer å fase ut fossile
energikilder i verdikjeden, fjerne
direkte utslipp fra produksjonsprosessene
og øke resirkulering av
forbrukerskrap.
●
Grundige vurderinger av klimarisiko
for å forstå bedre hvilke
konsekvenser fysiske klimahendelser
kan få for vår virksomhet.
I
2023 oppdaterte selskapet de fysiske
klimarisikovurderingene,
og
er forpliktet til å integrere funnene
og håndteringen av slike
risikoer på operasjonelt nivå.
●
Klimastrategi, lobbyarbeidet knyttet
til framtidig klimaregelverk
og
selskapets teknologi-
og markedsstrategier har som
mål å være i
overensstemmelse med 1,5 graders-scenarioet.
Vår langsiktige
posisjon og planlegging av drift
og økonomi reflekterer vår
vurdering av omstillingsrisiko.
●
Systematisk dialog med politiske
aktører, myndigheter,
frivillige
organisasjoner og lokalsamfunn vedrørende
de sosiale og
regulatoriske utfordringene selskapet
står overfor,
både når det
gjelder virksomheten og de lokalsamfunnene
selskapet er en del
av.
Hydros kompetanse og posisjonering
innenfor fornybar energi,
alumina og aluminiumsprodukter
med lavt karbonavtrykk, sortering
og
resirkulering, såvel som et ambisiøst
sett bredere miljømessige og
sosiale ambisjoner, som
beskrevet på side 19, gir selskapet
et godt
utgangspunkt for å dra fordel
av omstillingen til et lavkarbonsamfunn
og bidra til verdiskaping.
Scenarioer og økonomisk modellering
Sensitivitetsanalyse er en integrert
del av Hydros økonomiske
planlegging, og brukes til å ta informerte
beslutninger om blant annet
investeringskapasitet, kapitalstruktur
og sikring. Som beskrevet på
kapitalmarkedsdagen i 2024, har
Hydro brukt fire scenarioer
til å
analysere potensiell justert EBITDA
(AEBITDA) for 2030 og justert
avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt
kapital (ARoaCE)
under
forutsetning av at selskapet leverer
på målene i sitt
forbedringsprogram og strategiske
vekstinitiativer:
●
Basert på priser og valutakurser de
siste tolv månedene for
tredje
kvartal 2024, kan ARoaCE og AEBITDA
for 2030 potensielt være
henholdsvis rundt 13 prosent og
37 milliarder kroner.
●
Basert på femårige gjennomsnittspriser
og valutakurser kan
ARoaCE og AEBITDA for 2030
potensielt være rundt 10
prosent
og 31 milliarder kroner.
●
Basert på forward-priser og valutakurser
rundt tidspunktet for
kapitalmarkedsdagen i 2024, kan ARoaCE
og AEBITDA for 2030
potensielt være rundt 15 prosent
og 41 milliarder kroner.
●
Ved å bruke et eksternt
scenario basert på priser
og valutakurser
fra CRU og S&P Global, kan
ARoaCE og AEBITDA for
2030
potensielt være rundt 13 prosent
og 37 milliarder kroner.
Disse fire scenarioene er ikke
prognoser,
men viser forenklet indikativt
langsiktig potensial basert på en
sensitivitetsanalyse. Hydros
økonomiske resultat per tredje kvartal
2024 siste tolv måneder er
lagt
til grunn for sensitivitetsanalysen. Det
er gjort justeringer av
markedspriser, valutakurser
og andre kortsiktige effekter
som påvirker
periodens resultat for å komme
frem til forenklet indikativ langsiktig
potensiell AEBITDA og ARoaCE i
de ulike scenariene.
Markedssensitivitetene er basert på
Hydros forventede
markedseksponering i 2025. For ytterligere
informasjon om
markedsscenarioene, se
Forutsetninger i veikartet for lønnsomhet i
Hydro 2030
i vedleggene.
For ytterligere å informere Hydros strategiske
posisjonering mot 2030,
ble flere megatrender utforsket gjennom
identifisering av risikoer
og
muligheter utover markedspriser og
valuta. Overordnede temaer
som
økt geopolitisk og nasjonal politisk usikkerhet,
økende forventninger til
bærekraft, svekkelse av den nordiske
maktbalansen, generell
dynamikk i aluminiumsmarkedet
og påvirkning fra det grønne skiftet
ble tatt i betraktning. Disse temaene
har blant annet gitt viktig
innsikt i
hvordan Hydro skal navigere i en
usikker verden der robusthet
mot
flere utfall er avgjørende, samt tilrettelagt
for utviklingen av den
strategiske retningen for 2030.
Innhold
Markedsutvikling
og utsikter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Markedsutvikling og
utsikter
Den globale økonomien var generelt
robust i 2024, til tross for
forskjeller i nivåene av økonomisk
aktivitet på tvers av sektorer
og
regioner. USA fortsatte
å vise sterk vekst, mens veksten
i Europa og
Kina var lavere enn forventet.
Inflasjonstakten fortsatte å moderere
seg, og sentralbankene begynte
å lette tilsvarende på pengepolitikken.
Overordnet underskudd på arbeidskraft
ble også noe redusert,
men er
fortsatt høy.
Bauksitt og alumina
Verdensmarkedet for
metallurgisk alumina utenom
Kina var
underforsynt i 2024, og markedet
ble balansert av kinesisk
aluminaeksport. Verdens
produksjon utenom Kina
gikk ned
2,4 prosent på årsbasis, hovedsakelig
drevet av lavere produksjon i
Australia, der ett raffineri stengte
produksjonen helt ned i andre
kvartal, i tillegg til flere andre produksjonsavbrudd,
delvis oppveid av
økt produksjon i Vest-Europa.
Etterspørselen økte med
1,5 prosent i
2024 sammenlignet med 2023.
I 2024 økte produksjonen av kinesisk
metallurgisk alumina med
4,2 prosent fra 2023 etter hvert som industriens
kapasitetsutnyttelse
økte for å møte høyere etterspørsel.
Etter eksport av alumina
var
imidlertid balansen mellom tilbud
og etterspørsel i det kinesiske
aluminamarkedet svært stram.
Mindre tilgang til innenlandsk bauksitt
førte til at Kina importerte bauksitt i
2024, der import fra Guinea
utgjorde 69 prosent i 2024, etterfulgt
av Australia med 25 prosent.
Platts' aluminaprisindeks startet året
på 350 USD per tonn og steg
gjennom året og toppet på 805
USD per tonn i begynnelsen
av
desember før den falt til 672 USD
per tonn ved årsskiftet.
En fullstendig nedstengning
av raffinerier og flere produksjonsavbrudd
i Australia, India og Jamaica førte
gradvis til strammere
balanse
mellom tilbud og etterspørsel i
verden utenom Kina gjennom
året.
Dette førte til at prisen på alumina
nådde et nytt rekordhøyt
nivå i
nominelle termer i desember.
Stans i bauksitteksporten fra
en gruve i
Guinea i årets fjerde kvartal reduserte
bauksitteksporten til Kina og
India, og styrket prisrallyet for
alumina ytterligere.
Raffinerier i Kina sto overfor
utfordringer med innkjøp av innenlandsk
bauksitt på grunn av regulering
av gruveaktivitet. Dette førte til lavere
bauksittproduksjon sammenlignet med
2023. Bauksittimporten ble økt
for å erstatte innenlandsk materiale
og levere ny kapasitet. På grunn
av robust etterspørsel etter alumina
etter hvert som produksjonen
i
aluminiumsverkene økte, steg
også de nominelle prisene på
alumina i
Kina til rekordhøye nivåer i
desember.
Platts' aluminaprisindeks var i gjennomsnitt
USD 504 per tonn for
året,
en økning på 47 prosent sammenlignet
med 2023 (USD 343 per tonn)
og et nytt rekordhøyt nivå. Prisene
i prosent av tremånedersprisen
på
aluminium notert på LME varierte
betydelig gjennom året, i
gjennomsnitt 20,4 prosent for året
sammenlignet med 15,1 prosent
i
2023. Ved utgangen
av 2024 var prisindeksen 26,5
prosent av
tremånedersprisen på aluminium notert
på LME.
Kina importerte 1,4 millioner tonn
alumina i 2024 mot 1,8 millioner tonn
i 2023. Australia sto for 63 prosent
av importen, fulgt av Vietnam
og
Indonesia med henholdsvis 15
og 10 prosent. Kina eksporterte
1,8
millioner tonn alumina i 2024,
hvorav 1,6 millioner tonn til Russland.
Eksporten av alumina til Russland
i 2023 var på 1,1 millioner
tonn.
Kina var dermed nettoeksportør
av alumina i 2024 (0,4 millioner tonn)
sammenlignet med nettoimportør i
2023 (0,6 millioner tonn).
Kina importerte 159 millioner tonn
bauksitt i 2024, en økning på
12
prosent sammenlignet med året
før. Importen fra Guinea
økte med
11 prosent fra
2023 til 111
millioner tonn, og importen
fra Australia
økte med 15 prosent til 40
millioner tonn. Disse to landene sto
for
95 prosent av Kinas bauksttimport,
uendret fra 2023.
Prisen på bauksitt importert til Kina
gikk opp i 2024 til et årlig
gjennomsnitt på 67 USD per tonn
CIF Kina sammenlignet med
61 USD per tonn CIF Kina i
2023.
Utvikling på energimarkedet
I 2024 falt de nordiske og kontinentale
strømprisene noe fra 2023.
Etter en mild vinter i Europa
ble naturgasslagrene raskt fylt opp
igjen i
løpet av sommeren, og tilstrekkelig
forsyning var tilgjengelig. En
våt
høst førte til sterk hydrologi i Norden
mot slutten av året.
Prisområdeforskjellene i Norden var
fortsatt betydelige i 2024.
Forskjellene mellom prisområdene
oppstår som følge av
begrenset
overføringskapasitet mellom den
nordlige og den sørlige delen av
NordPool-området.
I 2024 var prisene i det brasilianske
kraftmarkedet på minimumsnivået
som myndighetene satt i første halvår,
før prisene steg betydelig i
andre halvår, hovedsakelig
på grunn av lite nedbør
og sterk
etterspørselsvekst.
Innhold
Markedsutvikling
og utsikter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Primæraluminium
Den globale etterspørselen etter
primæraluminium økte med
3,1 prosent i 2024 på grunn av
en stabilisering av verdensøkonomien
utenfor Kina med fortsatt stabil
etterspørsel i Kina. Det globale
tilbudet
økte med 2,6 prosent, noe som
resulterte i et markedsoverskudd
på
174 000 tonn i 2024. Primærproduksjonen
i Kina økte med 3,3 prosent
år over år i 2024, ettersom mange
smelteverk som reduserte
produksjonen i 2023 ble startet på
nytt og ny kapasitet ble satt
i drift.
Tilbudet i verden utenom
Kina økte med 1,5 prosent i
2024, drevet av
oppstart av produksjon i Sør-Amerika
og Europa. Etterspørselen i
nedstrømssegmentene økte i løpet
av 2024 i de fleste sektorer,
unntatt bygg og anlegg.
Tremånedersprisen på LME
var 2 335 USD per tonn i
begynnelsen av
året, og 2 551 USD per tonn ved
utgangen av året. Prisene
har vært
volatile gjennom året, der en økt
andel spekulativ handel på
LME førte
til raske bevegelser i begge retninger.
Samlet sett har et stramt
alumina-marked, spesielt i andre
halvdel av 2024, holdt LME
høyt.
Det meste av året lå prisene i
området mellom 2 100 og
2 800 USD
per tonn, da svekket etterspørsel,
spesielt fra bygg-
og
anleggsbransjen,
begrenset prisenes oppside, mens
det generelle
kostnadsbildet for smelteverkene begrenset
prisenes nedside.
Kinesiske SHFE-priser var ofte lavere
enn LME på grunn av
en rekke
årsaker som den konstante tilstrømningen
av russisk metall, fjerning
av mva-rabatt i Kina og hendelser
som påvirker markedet utenfor
Kina, noe som resulterte i høyere
LME.
I USA og Europa var produktpremien
på standardblokk henholdsvis
414 USD og 202 USD per tonn i
begynnelsen av året. Premiene
for
europeisk standardblokk forbedret seg
gjennom året og toppet
i
desember på 360 USD per tonn. Premien
har hatt god støtte gjennom
året fra økte fraktkostnader på grunn
av uroen i Rødehavet, som
la
press på tilbudssiden.
Den amerikanske premien for
standardblokk i Midtvesten
hadde en
lignende utvikling, og toppet seg
på 515 USD per tonn
i desember.
Generelt så Midtvesten i USA en
stor oppgang i november
på grunn
av presidentvalget i USA og
forventninger om at president
Donald
Trump vil heve tollsatsene.
Gjennomsnittlig prispremie
på Midwest
standardblokk falt 84 USD per
tonn sammenlignet med 2023,
mens
tilsvarende premie for standardblokk
i Europa falt ca. 39
USD per
tonn.
Det globale forbruket av primæraluminium
økte med 3,1 prosent til
72,4 millioner tonn i 2024. Det
globale tilbudet økte med 2,6
prosent til
72,5 millioner tonn, som resulterte
i globalt overskudd
på rundt
0,1 millioner tonn. I 2025 er det
ventet at den globale etterspørsel
etter
primæraluminium vil øke med rundt
2 prosent, mens
aluminiumproduksjonen er ventet
å øke med rundt 1 prosent,
som
resulterer i et globalt underskudd
på rundt 0,4 millioner tonn
i 2025.
Etterspørselen etter primæraluminium
utenfor Kina økte med rundt
1 prosent i 2024, mens tilsvarende
produksjon økte med 1,5
prosent.
Totalt sett
var tilbudet utenfor Kina
rundt 0,07 millioner tonn høyere
enn etterspørselen i 2024 etter eksport
til Kina. Over 1,9 millioner tonn
primærimport til Kina har redusert
det globale overskuddet
utenom
Kina for året. Etterspørselen etter
primæraluminium utenfor Kina
ventes å øke med rundt 3,9 prosent
i 2025. Tilsvarende
produksjon
forventes å stige med ca. 2,6
prosent, noe som gir verden
utenfor Kina
et underskudd i 2025. Importen
av primærmetall til Kina forventes
å
være på omtrent samme nivå i
2025 sammenlignet med 2024.
Etterspørselen etter primærmetall i Kina
økte med rundt 4,4 prosent
til
44,8 millioner tonn i 2024. Den
kinesiske produksjonen økte
med
3,3 prosent i 2024, noe som resulterte
i et underskudd på
0,1 million
tonn for året etter import. Produksjonsveksten
ble støttet av en
generelt bedre energisituasjon i landet
og dermed betydelige
oppstarter av tidligere stengt kapasitet.
Kinesisk primærproduksjon
ventes å øke med 0,5 prosent i
2025. Etterspørselen etter
primærmetall er antatt å øke
med rundt 1–2 prosent, noe som
vil føre
til et underskudd i 2025.
LME-lagrene økte i 2024 på bakgrunn
av endringer i LME-reglene for
russisk aluminium og lagerhold,
fra 0,55 millioner tonn ved
utgangen
av 2023 til 0,64 millioner tonn ved
utgangen av 2024. Lagernivåene
holdt seg ganske stabile gjennom
hele året, bortsett fra i
april da det
ble levert store mengder metall i løpet
av en kort periode.
Tilstrømningens sammensetning
var for det meste indisk
som følge av
en avtale om deling av lagerleie
fremfor en konsekvens av sanksjoner.
Lagrenes sammensetning endret seg
imidlertid dramatisk. Andelen
russisk metall sank fra 90 prosent
i begynnelsen av 2024
til 67 prosent
ved utgangen av året. Den russiske
andelen falt betydelig i april/mai
da det var en stor tilstrømning av
indisk metall. Deretter steg
andelen
jevnt igjen etter hvert som det
indiske metallet ble tatt ut.
Totalt
globalt
lagernivå, inkludert ikke-rapporterte lagervolumer,
antas å ha økt med
0,17 millioner tonn i 2024. Det samlede
lagernivået er beregnet til
rundt 9,8 millioner tonn ved
utgangen av 2024.
Innhold
Markedsutvikling
og utsikter
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Europeisk etterspørsel etter valseblokk
og valsetråd økte i 2024.
Forbruket av pressbolt ble redusert
i 2024 sammenlignet med
2023. I
tillegg ble forbruket av primære
støpelegeringer negativt påvirket
av en
tiltakende svekkelse innen bilindustrien
i 2024.
I Asia var etterspørselen etter
pressbolt fortsatt svak,
men med tegn
på forbedringer i 2024 på grunn
av fallende inflasjon og mer stabile
økonomiske forhold. Etterspørselen
etter primære støpelegeringer
(PFA) gikk ned mot slutten
av året på grunn av
et utfordrende marked i
bilindustrien (som forventes å
fortsette inn i 2025).
Forbruket av pressbolt i USA var fortsatt
begrenset i 2024, på grunn
av press i bygge-
og anleggsaktiviteten som følge
av høyere renter,
og
andre viktige sluttsegmenter opplevde
sykliske nedganger.
Etter en
sterk start på året avtok etterspørselen
etter støpelegeringer etter
sommeren, som følge av lavere
produksjon i bilindustrien.
Markedet for resirkulering
Gjennom 2024 var resirkuleringsmarginene
for både resirkulerte
produkter av pressbolt og støpelegeringer
under press på grunn av
svak etterspørsel etter sluttprodukter
kombinert med stramme
skrapmarkeder.
Til tross for svakheter
i enkelte markedssegmenter for
aluminium, som
bilindustrien og bygg og anlegg, har
det vært fortsatt økning i den
globale etterspørselen etter resirkulert
materiale med lavt
karboninnhold, og dermed også
etter aluminiumsskrap. Samtidig
har
lav industriell aktivitet ført til reduserte
skrapmengder i
produksjonsprosesser samt lavere
gjenvinning av forbrukerskrap
gjennom riving. Dette bidro til at
skrapprisene økte i 2024,
opp i
gjennomsnitt 2 til 5 prosent av
LME sammenlignet med 2023.
Generelt vil skrapmengden følge
den generelle økonomiske
oppgangen. I tillegg forventes den
globale skrapproduksjonen
å øke
med 38 millioner tonn mellom
2024 og 2050 (ca. 4 prosent
årlig) etter
hvert som aluminiumsinnholdet i
produktene øker,
flere produkter når
slutten av levetiden, og gjenvinningsraten
for skrap øker med
forbedrede innsamlingsmetoder og
sorteringsteknologier.
Den
kortsiktige skraptilgjengeligheten vil imidlertid
fortsatt være under
press på grunn av økt konkurranse
om skrap i alle nøkkelregioner.
Kina har investert i ytterligere resirkuleringskapasitet,
og kapasiteten
nådde 21 millioner tonn i 2024.
Man forventer en årlig vekst på
10
prosent i den innenlandske skrapproduksjonen
i Kina mellom 2020 og
2030, men det er ennå ikke tilstrekkelig
til å forsyne den voksende
resirkuleringsproduksjonen, og import
av skrap er nødvendig for
å
dekke gapet. Den europeiske
eksporten av aluminiumsskrap
til Asia er
anslått å ha økt med 6 prosent sammenlignet
med 2023, fra
1,6 millioner tonn i 2023 til 1,7
millioner tonn i 2024, mens den
amerikanske eksporten fortsatt ligger
på de høyeste nivåene siste
10
år, med rundt 2 millioner
tonn i 2024.
Sammenlignet med 2023 vil det
europeiske markedet for resirkulering
av aluminium øke resirkuleringskapasiteten
med nesten 750 kilotonn i
løpet av de neste tre årene, hovedsakelig
i form av pressbolt, noe som
vil øke etterspørselen etter bearbeidet
aluminiumsskrap. I tillegg til
fortsatt press fra eksportmarkedene
vil også skrapforsyningen
bli
utfordret av redusert import fra
Midtøsten på grunn av at
resirkuleringskapasiteten i regionen
er utvidet. På den annen side
vil
det være mulig å trekke ut høyere volumer
av ønskede kvaliteter fra
de typiske blandede materialene av
eksportkvalitet, som følge
av at
skraphandlere de siste årene har
investert i avanserte
sorteringsteknologier i stor skala. Dette
letter noe på
forsyningsmangelen.
Det nordamerikanske markedet vil
også oppleve enda raskere
utvikling av resirkuleringskapasiteten
i samme periode. Det
er varslet
over 1,6 millioner tonn økning i valseblokk
fram til 2027 og opptil
250 kilotonn ekstra kapasitet for
pressbolt. For å møte
utfordringene
med å forsyne den nye kapasiteten,
forventes det at mye
av det
bearbeidede metallet som eksporteres
fra kontinentet i dag,
vil bli
beholdt i landet i fremtiden.
Ekstruderte produkter
Etterspørselen etter ekstruderte produkter
fortsatte å falle i Europa
og
Nord-Amerika i 2024 etter fallende etterspørsel
også i 2023.
Bilindustrien møtte motvind fordi
produksjonen av elbiler var lavere
enn forventet, mens etterspørselen
etter ekstrudering til
transportsegmentet ble negativt
påvirket av redusert produksjon
av
lastebiler og tilhengere, spesielt i
USA. Etterspørselen etter
ekstrudering til bygg-
og anleggssegmentet ble utfordret
av høye
renter og lav aktivitet, men begynte
å stabilisere seg på
moderate
nivåer mot slutten av 2024. Svak
industriaktivitet hadde negativ
innvirkning på etterspørselen etter ekstrudering
i industrisegmenter i
både Europa og Nord-Amerika.
Generelt er det estimert at etterspørselen
i Europa har gått ned
9 prosent i 2024 sammenlignet
med 2023. CRU anslår at europeisk
etterspørsel etter ekstruderte produkter
vil øke med 2 prosent i
2025,
sammenlignet med 2024, og at veksten
vi ta seg opp i andre
halvdel
av året. I Nord-Amerika er det
beregnet at etterspørselen
har falt med
4 prosent i 2024 sammenlignet
med 2023. CRU anslår at
etterspørselen etter ekstruderte produkter
vil øke med 3 prosent
i
Nord-Amerika i 2025 sammenlignet med 2024.
Våre resultater
31
Nøkkeltall
32
Økonomiske resultater
34
Bærekraftsresultater
36
Andre nøkkeltall og justeringer av EBIT
37
Finansielle eksponeringer
Innhold
Nøkkeltall
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Nøkkeltall
Finansielle resultater
Ambisjoner og mål
2024
2023
2022
Justert kapitalavkastning (ARoaCE)
1)
Lønnsomhetsmål på >10 prosent
over syklusen
8,5%
7,1%
22,2%
Forbedringsprogram
2)
NOK 9,5 milliarder i akkumulerte forbedringer
innen 2024 sammenlignet
med 2018 baselinje
10,1
8,8
7,8
Kommersielle ambisjoner
2)
NOK 2,6 milliarder i akkumulerte forbedringer
innen 2025 sammenlignet
med 2018 baselinje
2,6
2,4
1,8
Utbytte til aksjonærene
3)
≥50 prosent av justert nettoinntekt
over syklusen
2)
50%
59%
53%
Justert netto gjeld
1)
25,0 milliarder kroner over syklusen
9)
(24,1)
(18,0)
(6,0)
Miljøresultater
Ambisjoner og mål
2024
2023
2022
Totale klimagassutslipp
4)
10 prosent reduksjon innen 2025 mot
2018 baselinje, 30
prosent reduksjon innen 2030
og
netto null innen 2050 eller før
(16,1%)
(11,9%)
(6,5%)
Indirekte Scope 3-klimagassutslipp
5)
30 prosent reduksjon per tonn
aluminium innen 2030 mot sammenliknet
med 2018 baselinje
(40%)
(32%)
(27%)
Utslipp av ikke-drivhusgasser
●
Svoveldioksid (SO
2
)
50 prosent reduksjon av SO
2
-utslipp innen 2030 sammenliknet
med 2017
baselinje
(57%)
(30%)
(31%)
●
Nitrogenoksid (NO
X
)
50 prosent reduksjon av NO
X
-utslipp innen 2030 sammenliknet
med 2017 baselinje
(67%)
(20%)
(13%)
●
Partikkelutslipp (PM)
50 prosent reduksjon av PM-utslipp
innen 2030 sammenliknet
med 2017 baselinje
(37%)
(15%)
(20%)
Påvirkning på biologisk mangfold
●
Rehabilitering av gruveområder
1-til-1 rehabilitering av gruveområder
i Paragominas, innenfor
to hydrologiske sykluser
100%
100%
100%
●
Null netto tap - bauksittgruve
Null netto tap av biologisk mangfold
for bauksittgruven sammenliknet
med 2020
baselinje
●
Null netto tap – nye prosjekter
Null netto tap av biologisk mangfold
i nye prosjekter
Resirkulert forbrukerskrap – tusen
tonn resirkulert
850 – 1 200 tusen tonn resirkuleringskapasitet
per år innen 2030
451
444
321
Avfallsgenerering og avfallsgjenvinning
●
Andel av totalt avfall som sendes
til deponi
Eliminere behovet for deponering
av gjenvinnbart avfall innen 2040
19%
15%
18%
●
Deponering av SPL
Mindre enn 35 prosent av brukte katodeforinger
til deponi innen 2030
43%
33%
29%
Samfunnsresultater
Ambisjoner og mål
2024
2023
2022
Antall dødsulykker
Null dødsulykker
1
6)
1
6)
0
Arbeidsrelaterte personskader per
million arbeidstimer (TRI)
7)
Null livsendrende skader
2,0
2,4
2,4
Personer utdannet med ferdigheter
for fremtidens økonomi
– tusen personer nådd
Gi 500 000 mennesker utdanning
og kompetanseutvikling innen
2030
241
197
157
Andel kvinnelige ansatte
8)
25 prosent kvinneandel innen
2025
24%
23%
22%
Andel kvinnelige ledere
8)
25 prosent kvinnelige ledere innen
2025
21%
20%
19%
Inkluderingsindeks
78 prosent inkluderingsindeksscore
75%
74%
76%
Styring og selskapsledelse
Ambisjoner og mål
2024
2023
2022
Bekreftede tilfeller av korrupsjon
Null bekreftede tilfeller av korrupsjon
1
0
0
Bygge en kultur for integritet og tillit
– integritetskulturindeks
Måle resultater på integritetskulturindeks
77%
78%
78%
Bygge en kultur for integritet og tillit
– kurs i etterlevelse
Antall gjennomførte kurs
51 216
29 213
56 516
1)
Alternative ytelsesmål
(APM) er beskrevet i vedleggene.
2)
Refererer til relevante
kortsiktige mål for forbedringsprogram
og kommersielle ambisjoner,
siden disse programmene
legges ned fra utgangen
av 2024. Langsiktige mål
erstattet av mål
for det nye forbedringsprogrammet
lansert på Kapitalmarkedsdagen
i 2024.
3)
Faktiske tall viser til utbetalingsgrad,
utbytte per aksje dividert
med justert resultat per aksje
fra videreført virksomhet.
4)
Scope 1 og 2 GHG-utslipp etter eierandel.
Se note E1.1 for mer
informasjon.
5)
Etter andel eid egenkapital. Omfatter
vesentlige oppstrøms Scope
3-kategorier. Se note E1.2 for mer
informasjon.
6)
Ett entreprenørdødsfall i
konsolidert virksomhet
i 2024. I 2023 var det ett
entreprenørdødsfall
i konsolidert virksomhet
som fortsatt er under
etterforskning for arbeidsrelaterthet,
samt ett entreprenørdødsfall
ved joint venture-selskapet
Qatalum som ikke er en
del av konsolidert
statistikk.
7)
Omfatter både ansatte
og entreprenører. Se note S1.3
for mer informasjon.
8)
I faste og midlertidige ansettelsesforhold
kombinert.
9)
Ved årsslutt vil Justert netto gjeldsnivå
normalt være under
dette målet i påvente
av kommende utbyttebetaling.
Innhold
Økonomiske
resultater
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
14,3
28,0
39,7
22,3
26,3
2020
2021
2022
2023
2024
8,5 %
7,1 %
22,2 %
21,4 %
-2,5 %
1,8 %
12,7 %
12,0 %
29,5 %
12,3 %
13,8 %
35,4 %
3,4 %
10,7 %
31,0 %
1,9 %
8,8 %
11,4 %
2024
2023
2022
Hydro
Bauxite & Alumina
Energy
Aluminium Metal
Metal Markets
Extrusions
Økonomiske resultater
Justert EBITDA
1)
Justert EBITDA for hele 2024
økte til 26 318 milliarder kroner,
sammenlignet med 22 258
milliarder kroner i samme periode
i 2023.
Høyere aluminapris, lavere råvarekostnader
og positive valutaeffekter
ble delvis oppveid av lavere ekstruderings
-
og resirkuleringsvolumer,
høyere faste kostnader og lavere bidrag
fra kraftsalg.
Årets resultat
Resultat etter skatt utgjorde 5
040 millioner kroner i 2024,
sammenlignet med 2 804 millioner
kroner i 2023. I tillegg til
de
ovennevnte faktorene inkluderte
nettoresultatet 580 mill. kroner i
urealisert tap på LME-relaterte kontrakter,
et netto valutatap på 6 021
mill. kroner og nedskrivninger
på investeringer i henhold til
egenkapitalmetoden på 1 079 mill.
kroner.
Justert EBITDA, NOK milliarder
Justert kapitalavkastning (ARoaCE)
per forretningsområde
1)
For mer informasjon, se alternative
resultatmål (APM) i
vedlegg.
Justert avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital
(ARoaCE)
1)
Oppstrøms forretningsområder og
Energy leverte avkastning
over
kapitalkostnadene i 2024, mens nedstrømssegmentene
leverte under
kapitalkostnadene i utfordrende
markeder. Bauxite
& Alumina
opplevde sterk økning i justert RoaCE
sammenlignet med de
siste
årene
påvirket av fordelaktige
alumina-priser.
Hydros justerte RoaCE
endte på 8,5 prosent for året,
påvirket av utfordrende
nedstrøms
markedsforhold i tillegg til høye
vekst- og avkastningssøkende
investeringer i løpet av året.
Gjennomsnittlig justert RoaCE de
siste 5
årene har vært 12 prosent,
høyere enn målet på 10 prosent
over
syklusen.
Kontanteffekt fra endring i driftskapital
1)
Hydro har fortsatt sitt sterke fokus
på forvaltning av driftskapitalen.
Netto driftskapital (NOC) fra videreført
drift økte med 4,2 milliarder
kroner i 2024. Økningen gjenspeiler
delvis en normalisering
etter
frigjøringen av 6,9 milliarder kroner i
løpet av 2023 og det lave
netto
driftskapitalnivået ved inngangen
til 2024. Den største NOC-økningen
i
2024 kom av de sterke oppstrømsprisene,
og svakere norsk krone
bidro til at driftskapitalen økte i verdi.
Capex
1)
Samlede kontanteffektive investeringer
i 2024 utgjorde 15,1
milliarder
kroner, en reduksjon fra
21,1 milliarder kroner i 2023.
I løpet av året
ble det gjennomført flere store
avkastningssøkende prosjekter og
vekstprosjekter innenfor de strategiske
vekstområdene, for eksempel
resirkuleringsanleggene i Cassopolis
og Ungarn, samt nye
presser
innen ekstrudering. Prosjektet
med utskifting av brennstoff ved
Alunorte ble også fullført mot slutten
av året. Andre prosjekter som
ble
prioritert i 2024, var kritisk vedlikehold
av Hydros produksjonsanlegg
i
alle forretningsområdene. Eksempler
på vedlikeholdsinvesteringer er
omforing ved smelteverkene i Aluminium
Metal, utskiftningsarbeid på
seksjoner av bauxittrørledningen i Paragominas,
rehabilitering og
oppgradering av kraftverk i Energy
og ulike oppgraderinger
av
pressverk i Extrusions og resirkuleringsverk
i Metal Markets.
Fri kontantstrøm
1)
Fri kontantstrøm fra videreført virksomhet
ble 2,8 milliarder kroner i
2024, en økning fra (0,2) milliarder
kroner i 2023. Den forbedrede
kontantstrømmen i 2024 var et
resultat av sterkere EBITDA
oppstrøms, lavere investeringsnivå
støttet av det
delvise salget av
Rein, kompensert av en økning
i netto driftskapital.
Utbytte
Hydro har som ambisjon å utbetale
et attraktivt utbytte til aksjonærene.
Med tanke på Hydros sterke
økonomiske resultater har styret
foreslått
å dele ut 4,5 milliarder kroner i utbytte,
noe som representerer
50 prosent av justert resultat etter skatt
for 2024, og et utbytte
på
2,25 kroner per aksje. Den endelige
utbetalingen for 2024 må
godkjennes av generalforsamlingen 9.
mai 2025.
Innhold
Økonomiske
resultater
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
1,25
3,4
5,65
2,5
2,25
3,45
2020
2021
2022
2023
2024
Ordinært utbytte
Ekstraordinært
utbytte
10,1
3,6
3,2
3,1
0,15
0
2
4
6
8
10
Hydro
Bauxite & Alumina
Aluminium metal
Extruded Solutions
Energy og administrasjon
Utbytte NOK/aksje
1)
2020
2021
2022
2023
2024
Utbytteavkastning
2)
3,1%
9,9%
7,7%
3,7%
3,6%
Utbytteutbetalingsgrad
3)
95%
101%
53%
59%
50%
1)
Forutsetter godkjenning
fra generalforsamlingen
7. mai 2024.
2)
Basert på aksjekurs
ved utgangen av året.
3)
Gjennomsnittlig utbytte per
aksje dividert med
gjennomsnittlig justert
resultat per aksje
fra videreført virksomhet.
4)
2021 ekstraordinært utbytte
på 2 kroner per aksje 11. mai 2022
og 1,45 kroner per
aksje 21. september 2022.
Netto gjeld
1)
Hydros netto gjeld var 16,0 milliarder
kroner ved utgangen av
2024,
sammenlignet med 8,2 milliarder ved
utgangen av 2023. Økningen i
netto gjeld var hovedsakelig drevet
av aksjonærutbetalinger som
mer
enn oppveide den frie kontantstrømmen,
samt valutaeffekter på
kontanter/gjeld og ny leie.
Justert netto gjeld
1)
Justert netto gjeld i Hydro var
24,1 milliarder kroner ved utgangen
av
2024, sammenliknet med 18,0 milliarder
kroner ved utgangen av
2023.
Økningen i justert nettogjeld var
hovedsakelig drevet av
økt nettogjeld,
som delvis ble oppveid av reduserte
netto pensjonsforpliktelser og
annen gjeld.
1) For mer informasjon,
se note 7.1 Kapitalforvaltning.
2) For mer informasjon,
se Alternative resultatmål
(APM).
3) Henviser til mål kommunisert
på Kapitalmarkedsdagen
i 2023. Ekskluderer
kommersiell påvirkning
fra Energy, som ikke er inkludert i
2025-målet.
Forholdet mellom justert netto
gjeld og justert EBITDA)
2)
Forholdet mellom gjennomsnittlig justert
netto gjeld og justert EBITDA
i Hydro var 0,9, noe som
er godt under målet om maksimalt
2,0 over
forretningssyklusen.
Likviditet
Hydro hadde 15,0 milliarder kroner i kontanter
og kontantekvivalenter
og 0,4 milliarder kroner i termininnskudd
ved utgangen av året.
Kortsiktige bankinnskudd er vanligvis
tilgjengelige på kort varsel.
Norsk Hydro ASA har to rullerende
flervaluta kredittfasiliteter
hos et
syndikat av internasjonale banker.
Den første er en fasilitet
på
1,6 milliarder USD som forfaller i desember
2026, og den andre er
en
kortsiktig fasilitet på 1,0 milliard
USD som forfaller i februar
2026. Ved
årsslutt 2024 var det ikke trukket
av fasilitetene. Kassekreditter
og
kredittlinjer gir også tilgang til ytterligere
likviditet på kort sikt.
Forbedringsprogram
Hydro avsluttet de eksisterende forbedringsprogrammene,
som ble
lansert i 2019, og lanserte et
nytt forbedringsprogram mot
2030. Det
nye forbedringsprogrammet er bygget
rundt tre kjernepilarer:
driftsforbedringer, innkjøp
og god kommersiell drift,
og skal levere
6,5 milliarder kroner frem mot
2030. Se flere detaljer i kapittelet
2.
Økonomiske ambisjoner.
Ved utgangen av
2024 hadde Hydro realisert 10,1
milliarder kroner i
forbedringer i det eksisterende forbedringsprogrammet
sammenlignet
med 2018-baselinje, og overgikk dermed
målet på 9,5 milliarder kroner
for året
3)
. Følgende tabell illustrerer
fordelingen av forbedringer
på
tvers av våre forretningsområder:
Innen Bauxite & Alumina ble
den viktigste forbedringseffekten
drevet
av opptrappingen av prosjektet
med utskifting av brennstoff ved
Alunorte, som reduserte både energikostnadene
og CO
2
-utslippene.
Innen Aluminium Metal og Extrusions
kommer de viktigste
forbedringene fra innkjøpsprogrammet,
i tillegg til kontinuerlig
forbedringsarbeid.
I tillegg realiserte Hydro 2,6 milliarder
kroner
3)
i kommersielle initiativer
før utgangen av 2024 sammenlignet
med 2018-baseline,
noe som
oppfyller målet for 2025 på 2,6
milliarder kroner. Den
kommersielle
innvirkningen i 2024 er hovedsakelig
drevet av markedsandelsutvikling
i Extrusions og positiv utvikling
for nye produkter og grønnere
premier i
Aluminium Metal.
Moody’s
Baa2
S&P
BBB
24,1
Justert netto gjeld
0,9
Gjennomsnittlig justert netto
gjeld /
justert EBITDA
Innhold
Bærekrafts-
resultater
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
6,1
6,65
6,19
5,92
5,67
3,74
3,97
3,56
3,37
3,31
0
2
4
6
8
10
2020
2021
2022
2023
2024
Millioner tonn CO2e
Direkte klimagassutslipp
Indirekte klimagassutslipp
53%
52%
38%
39%
12%
2024
2023
2022
2021
2020
Bærekraftsresultater
Miljømessige resultater
Klimaendringer og overgang til
netto nullutslipp
Hydros mål er å være et selskap
med netto-null klimagassutslipp
innen 2050 eller tidligere, som
leverer
netto-null-produkter og
muliggjøre et netto-null-samfunn. Basert
på en 2018-baselinje, har
Hydro som mål å redusere totale
scope 1 og 2 klimagassutslipp
med
30 prosent og redusere oppstrøms
scope 3 utslipp per tonn aluminium
produsert med 30 prosent innen 2030.
I 2024 var Hydros totale scope
1 og 2 utslipp 16,1 prosent lavere
enn 2018 klimastrategiens
baselinje.
Hydro overgikk dermed målet om
10 prosent reduksjon sammenlignet
med baselinje. Reduksjonene i
2024 er et resultat av fuel
switch
prosjektet og elektrifisering ved Alunorte
,
samt lavere produksjon i
Aluminium Metal og Hydro Extrusions
på grunn av lavere etterspørsel.
Totale scope
3 utslipp var 12,5 tonn. Dette
representerer en 40
prosent reduksjon av oppstrøms
scope 3 utslipp per tonn
aluminium
produsert sammenlignet med 2018-baselin
je, som også overgår
2030-
reduksjonsmålet på 30 prosent.
Andre utslipp
Hydro har som mål å redusere
andre utslipp enn klimagassutslipp
med
50 prosent innen 2030, inkludert
svoveldioksid (SO
2
), nitrogenoksid
(NO
X
) og partikler (PM). I
2024
var de totale utslippene
av SO
2
, NO
X
og partikler henholdsvis 57 prosent,
67 prosent og 37 prosent
lavere
sammenlignet med 2017-baselinje. Hydro
oppnådde dermed flere av
utslippsmålene for 2025. En viktig
drivkraft for denne forbedringen
har
vært erstatningen av tung fyringsolje
med naturgass ved Alunorte-
raffineriet.
Resirkulert aluminium
Hydro har som mål å oppnå en
resirkuleringskapasitet på 850-1200
tusen tonn forbrukerskrap (post consumer
scrap, PCS) innen 2030. I
2024 økte Hydro sin resirkuleringskapasitet
ved å åpne nye
resirkuleringsanlegg i Høyanger,
Norge, og Szekesfehervar,
Ungarn.
Totalt resirkulerte
Hydro 451 tusen tonn forbrukerskrap
av aluminium i
2024, en økning på 2 prosent fra
2023.
I 2024 solgte Hydro 57 000 tonn CIRCAL,
Hydros merkevare av
resirkulert aluminium med minst 75
prosent resirkulert forbrukerskrap
og et karbonavtrykk på 1,9 kg
CO
2
per kg aluminium.
Avfallshåndtering og
-utnyttelse
Hydro har satt seg som mål å
eliminere deponering av alt
gjenvinnbart
avfall innen 2040, og å deponere
mindre enn 35 prosent
av brukte
katodeforinger (SPL) innen 2030.
I 2023
deponerte Hydro 19 prosent
av avfallet som ble generert,
og 43 prosent av SPL.
Kontinuerlig innsats innen ESG resultater
1
15,7 (Lav risiko)
#3 i vår sektor (3/230)
AA rating
“Leading initiatives to achieve
carbon-free aluminium”
65%
Europe Index Inclusion
Inkludert i DJSI siden 1999
77/100
96. persentil
B rating
Corporate rating: Prima status
1) ESG resultater per 31.12.2024
Totale
klimagassutslipp basert på eierandel
(Scope 1 and 2)
Årlig utvikling av forbrukerskrap
(PCS)
Drivhusgassutslippene
var lavere i 2020 på
grunn av produksjonsembargo
ved Alunorte og
redusert produksjon i Albras
og Paragominas. Utslippene
er redusert siden 2021,
hovedsakelig
på grunn av nedstengning
av primærproduksjonen
ved vårt Slovalco-anlegg, og
implementering av tiltak
for utslippsreduksjon
som beskrevet i kapittelet
Klimaendringer
.
Årlig utvikling i gjenvinning
av forbrukerskrap mot 2030-målet
på 850 kilotonn
(2030 mål:
850-1200 kilotonn). Se kapittelet
Ressursbruk
for mer informasjon.
Innhold
Bærekrafts-
resultater
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
1,66
1,36
0,8
0,7
0,8
2,7
3,3
2,4
2,4
2,0
2020
2021
2022
2023
2024
HRI
TRI
241
197
157
132
111
0
100
200
300
400
500
2024
2023
2022
2021
2020
Personer nådd (kumulativt)
Ambisjon om netto null-tap av
naturmangfold
Hydro har som mål at det skal være
netto-null tap av
biologisk
mangfold for bauksittgruven mot
en 2020-baselinje, og netto
-null tap
av biologisk mangfold i nye prosjekter.
Hydro har etablert et
partnerskap med de brasilianske NGO
-ene Imazon og IPAM,
som har
langvarig tilstedeværelse i staten
Para, og er aktivt engasjert i
bevaring og bærekraftig utvikling
av det brasilianske Amazo
nas.
Hydro har også et 1-til-1 rehabiliteringsmål
for gruveområder i
Paragominas, innenfor to hydrologiske
sykluser. Alt
ryddet land som er
frigjort for rehabilitering før 202
3, var rehabilitert innenfor
målet om
rehabilitering innen to hydrologiske
sykluser, og rehabilitering
av totalt
292 hektar startet i 2024.
Sosiale resultater
Mot en rettferdig omstilling
Hydro har som mål å forbedre leveforhold
alle steder der selskapet har
virksomhet. Dette gjør vi ved å
bidra til å beskytte menneskerettigheter
og gi tilgang til like muligheter,
robuste lokalsamfunn i
en verden i
endring og utvikling av ferdigheter
og jobber for fremtidens
lavkarbonsamfunn. I 2024
fortsatte arbeidet med
å kartlegge viktige
menneskerettighetsrisikoer på tvers
av landene der selskapet opererer
eller som er en del av selskapets
verdikjede. Hydro prioriterte
oppfølging av menneskerettighetsris
ikoer i Brasil og Norden
i 2024.
I 2024
brukte Hydro 300 millioner
kroner i lokalsamfunnene, inkludert
samfunnsinvesteringer, TerPaz
(lokale samfunnsentre),
veldedige
donasjoner og sponsoravtaler,
og lanserte sitt program
for å øke
finansieringen til prosjekter i tråd
med selskapets prioriteringer for
rettferdig omstilling i lokalsamfunnene
der det opererer.
I tillegg til
dette gjorde Hydro en avsetning i
desember 2024 på 300 millioner
kroner for å støtte lokalsamfunn
langs rørledningen mellom
gruven
Paragominas og raffineriet Alunorte
i Brasil. De avsatte midlene vil
brukes i årene fremover på infrastruktur,
lokale produksjonsfasiliteter
og kompetansebygging.
Hydro gjorde også fremskritt mot
målet om å gi 500 000 personer
utdanning og ferdigheter for
et fremtidig lavkarbon-samfunn innen
2030. Totalt
har 241 000 personer dratt nytte
av Hydros utdannings-
og ferdighetsinitiativer siden 2018.
Helse og sikkerhet
Hydro verdsetter menneskeliv over
alle andre hensyn og vil ikke
kompromittere helsen og sikkerheten
til de som jobber for Hydro
eller
som påvirkes av selskapets aktiviteter.
Hydro har som
mål å oppnå
null dødsulykker og livsendrende
skader. I 2024
var den totale
registrerbare skadefrekvensen
(TRI) 2,0 per million arbeidede
timer av
ansatte og kontraktører,
med de fleste skader relativt
mindre alvorlige.
Mens dette fortsetter den positive
trenden fra 2023 og Hydro
oppnådde sitt beste TRI-resultat
til dags dato, var det én dødsulykke
som involverte en kontraktør,
samt én livsendrende skade,
ved
aluminiumsverket Albras. Handlingsplaner
og globale læringsplaner
er
etablert og implementeringen pågår
.
Kjønnsbalanse
Hydro har som mål å ha 25
prosent kvinner i både faste
og
midlertidige stillinger,
og 25 prosent kvinner i lederstillinger
innen
2025. Kjønnsbalansen bedret seg
med ett prosentpoeng fra 202
3, og
det var en kvinneandel på 24
prosent blant Hydros ansatte
ved
utgangen av 2023. Andelen kvinner
i ledelsen økte
også med ett
prosentpoeng i samme periode,
og 21 prosent av lederposisjonene
i
Hydro innehas av kvinner ved utgangen
av 2024.
Transparens og rapportering
Bærekraft er fullt integrert i Hydros
strategi, og er blitt rapportert
i over
tre tiår. 2024 markerer
det første året med bærekraftsrapportering
i
henhold til de nye europeiske
bærekraftsrapporteringsstandardene
(ESRS).
Hydro rapporterer også
resultater på bærekraft i henhold
til
Global Reporting Initiatives
GRI-standarder; se Hydros GRI-indeks
på
Hydro.com/gri
. Hydro har lansert
et program for å forberede seg
på
EUs direktiv om aktsomhetsvurdering
for bærekraft (CSDDD).
Hydro
fortsetter også å forbedre resultatene
på flere internasjonalt anerkjente
ESG-rangeringer.
Hendelser med høy risiko (HRI)
og totalt antall registrerbare
personskader (TRI)
Hendelser per million arbeidstimer
for ansatte og kontraktører
Totalt antall personer
nådd med kompetanse og utdanning
mot 2030-målet på 500 000
Tusen personer
Innhold
Andre nøkkeltall og
justeringer av EBIT
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Selskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7. Vedlegg
Andre nøkkeltall og
justeringer av EBIT
Andre nøkkeltall
Millioner kroner, unntatt tall per
aksje
2024
2023
2021
Driftsinntekter
203 636
193 619
207 929
EBITDA
26 543
23 291
39 536
Justeringer av EBITDA
1)
(225)
(1 033)
128
Justert EBITDA
1)
26 318
22 258
39 664
Hydro Bauxite & Alumina
10 799
1 828
3 122
Hydro Aluminium
Metal
3 540
3 146
4 926
Hydro Metal Markets
9 668
10 502
22 963
Hydro Extrusions
1 175
1 533
1 673
Hydro Energy
4 065
6 480
7 020
Øvrig og elimineringer
(2 928)
(1 231)
(39)
Justert EBITDA
1)
26 318
22 258
39 664
Rapportert resultat før
finansposter
og skatt (EBIT)
2)
16 487
9592
30715
Justert EBIT
1)
16 284
12983
31179
Årets resultat fra videreført
virksomhet
5 040
2804
24381
Justert resultat fra videreført
virksomhet
1)
9 278
7835
23145
Årets resultat fra solgt
virksomhet
-
-
36
Resultat per aksje fra
videreført virksomhet
2,90
1,77
11,76
Justert resultat per
aksje fra videreført
virksomhet
1)
4,50
4,26
10,70
Finansielle data
Investeringer
1) 2)
21 034
25 647
13 391
Netto kontanter
(gjeld) ved periodens
slutt
1)
(15 976)
(8 191)
1 310
Nøkkeltall fra driften
Produksjon av bauksitt
(1 000 tonn)
3)
10 506
10 897
11 012
Produksjon av alumina
(1 000 tonn)
5 973
6 185
6 193
Realisert aluminapris
(USD/tonn)
4)
462
359
382
Produksjon av primæraluminium
(1 000 tonn)
2 038
2 031
2 137
Realisert aluminiumpris
LME (USD/tonn)
2 374
2 218
2 599
Realisert USD/NOK
vekslingskurs
10,75
10,37
9,52
Salg av ekstruderte
produkter til eksternt
marked (1 000
tonn)
988
1 090
1 251
Kraftproduksjon (GWh)
9 298
9 697
7 664
1)
Alternative resultatmål
(APM) beskrives i
vedlegg til Årsberettningen
2)
EBITDA pr. segment er angitt
i note 1.4 til konsernregnskapet
(Informasjon om segmentene
og geografisk fordeling).
3)
Produksjon i Paragominas,
i våt tilstand.
4)
Vektet gjennomsnitt av egenproduksjon
og kontrakter fra tredjeparter.
Den vesentlige andel
av alumina volumet
er solgt linket til enten
LME priser eller alumina
indeksen med en
måneds forsinkelse.
Justeringer av EBITDA, EBIT og resultat
Rapportert resultat før finansposter
og skatt (EBIT) og resultat
etter skatt (tap) inkluderer
effekter som er
oppgitt i tabellen nedenfor.
Justerte poster i EBIT og
justert resultat etter skatt
(tap) er definert og beskrevet i
avsnittet om
alternative resultatmål
i vedleggene til årsberetningen.
Millioner kroner
1)
2024
2023
2022
Urealiserte derivateffekter
på LME-relaterte
kontrakter
580
(1 530)
(3 003)
Urealiserte derivateffekter
på kraft-
og råvarekontrakter
(90)
887
3 352
Vesentlige
rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
2)
407
265
152
Samfunnsbidrag
Brasil
3)
-
25
32
Nedskrivning på investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
1 079
-
-
Transaksjonsrelaterte
effekter
4)
(439)
120
(119)
Netto valuta (gevinst)/tap
5)
(595)
(883)
(318)
Andre effekter
6)
(1 168)
83
32
Justeringer av EBITDA
(225)
(1 033)
128
Nedskrivninger
7)
22
4 424
335
Justeringer av EBIT
(202)
3 391
464
Netto valuta (gevinst)
/ tap
6 021
2 084
(2 192)
Beregnet skatteeffekt
(1 580)
(445)
492
Justeringer av årets
resultat
4 238
5 031
(1 236)
Skattesats
43%
57%
25%
Justert skattesats
37%
35%
24%
1)
Negative tall indikerer
reversering av rapportert
gevinst og positive tall
indikerer reversering av
rapportert tap.
2)
Vesentlige rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
inkluderer avsetninger
for kostnader relatert
til reduksjon i overkapasitet,
nedstenginger og miljømessige
oppryddingsaktiviteter
i områdene Hydro
Aluminium Metal og
Hydro Extrusions.
3)
Avsetninger i forbindelse med
avtaler (TAC og TC) inngått
i september 2018
med myndighetene i Parà
og Ministèrio Pùblico,
samt senere
justeringer av estimerte
kostnader.
4)
Transaksjonsrelaterte effekter omfatter
gevinst relatert til salg av
virksomhet som beskrevet
i avsnittet om alternative
resultatmål i
vedlegget til styreberetningen.
5)
Realisert valutagevinst og
-tap fra risikostyringskontrakter
og innebygde
valutaderivater i kraft-
og råmaterialpriser.
6)
Andre effekter inkluderer justeringer
som beskrevet i avsnittet
om alternative
resultatmål i vedlegget
til styreberetningen.
7)
Nedskrivninger for 2023,
2022 og 2021 inkluderer
goodwill og anleggsmidler
i driftsanleggene
i Bauxite & Alumina,
Tomago og Slovalco smelteverk i Aluminium
Metal og ulike anlegg og
ressurser i Hydro Extrusions.
Innhold
Økonomiske
eksponeringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Finansielle eksponeringer
Hydros driftsresultat påvirkes hovedsakelig
av prisutviklingen på våre
viktigste produkter og råvarer,
av
marginutvikling og svingninger i selskapets
viktigste valutaer som
er amerikanske dollar,
norske kroner,
euro
og brasilianske real.
Hydro inngår derivatkontrakter for salg
både på LME og mot
banker for å sikre prisen på
deler av den
planlagte aluminiumsproduksjonen for lengre
perioder når dette anses fordelaktig,
enten ut fra
markedssituasjonen eller for å
sikre kontantstrøm eller marginer.
For å dempe effekten av
variasjoner i
valutakurser, blir langsiktig
gjeld hovedsakelig tatt opp
i de valutatypene som
reflekterer underliggende
eksponering og kontantstrøm.
Tabellen
viser sensitiviteter for aluminiumsprisen
og valutakurssvingninger i
2025. Tabellen
illustrerer
sensitiviteten for justert inntjening
før skatt, renter og avskrivninger
(EBITDA) med hensyn til endringer
i
disse faktorene, og oppgis for
å utfylle sensitivitetsanalysen som
kreves i henhold til IFRS,
og som er
inkludert i
note 8.2 Finansielle instrumenter
i
årsregnskapet. Disse sensitivitetene
er utarbeidet på grunnlag
av underliggende resultater,
og tar ikke hensyn til revaluering
av derivater, som kan
påvirke inntjeningen.
Sensitivitetene inkluderer effekten
av finansielle risikostyringsinstrumenter
per 31. desember 2024.
Videre beregnes sensitivitetene
basert på valutaene som de
respektive prisene er pålydende
i, og vil ikke
gjenspeile den underliggende eksponeringen
fullt ut. Hydros oppstrømsvirksomhet
er i hovedsak long
alumina, aluminium og produktpremier,
og short energi (kraft, gass
og kull), kaustisk soda,
petroleumskoks,
bek, BRL og NOK. Mens råvareprisene
er pålydende i USD og EUR,
er den underliggende eksponeringen
primært mot faktorene som driver
kostnadskurven ved den relevante
prispersentilen i de respektive
markedene. Short-eksponeringen
i BRL og NOK er knyttet til
produksjonskostnader i Brasil
og Norge.
Hydros nedstrømssegmenter har
en tydeligere valutaprofil
med en netto long-eksponering
mot USD og EUR
som gjenspeiler hovedvalutaene i
markedene de opererer i.
Sensitivitet basert på årlig produksjon
Råvareprissensitivitet
+10%
Millioner kroner
AEBITDA
Hydro
Aluminium
3 920
Valutasensitivitet
+10%
Millioner kroner
USD
BRL
EUR
Varig effekt
AEBITDA
5 210
(960)
(150)
Engangseffekt
Finansposter
(960)
1 250
(3 540)
Årlige sensitiviteter basert
på normale årlige
volumer. Strategiske prissikringer
inkludert.
LME USD 2 450
per tonn, USDNOK 11,01, BRLNOK
1,89, EURNOK 11,76.
Vår eierstyring og
selskapsledelse
39
Selskapsledelse
48
Risikostyring
66
Hydro-aksjen
69
Regulatoriske vilkår
Innhold
Selskapsledelse
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Generalforsamlingen
Referanse:
NUES del 6 og Hydro.com
Group compliance
Reference: Business
conduct
section
Selskapsledelse
Godkjenner Hydros vedtekter;
velger medlemmer til og
vedtar godtgjørelsefor
styret; velger ekstern revisor
og godkjenner revisors
godtgjørelse; velger
medlemmer til og vedtargodtgjørelse
for valgkomiteen;
godkjenner integrert
årsrapport; godkjenner utbytte;
behandler andre
saker som er oppført i
innkallingen til generalforsamlingen.
Styringsorganer
Godkjenner instruks
for styret og underutvalg;
sikrer overholdelse av
styringsprinsipper; godkjenner
strategi, forretningsplaner og
budsjetter; fører
tilsyn med drift, regnskap,
kapitalforvaltning; utnevner
styrets underutvalg;
gjennomgår og godkjenner
integrert årsrapport.
Se
Styrets instruks.
Konsernstab for etterlevelse
Referanse:
Kapittel om Forretningsetikk
Bistår organisasjonen
med å utvikle bevissthet
om og
ferdigheter for å overholde
kravene i relevante regler,
forskrifter, og Hydros styringsdokumenter.
Internrevisjonen gir ledelsen
og styret uavhengige
attestasjoner ved å vurdere om
Hydros risikostyring,
kontroll
og prosesser for selskapsledelse
er tilstrekkelige og bidrar
til
å oppnå selskapets mål.
Internrevisjonen håndterer
også
varslingskanalen og
gjennomfører interne
granskninger.
Internrevisjon
Referanser:
NUES del 9 og
kapittel om Forretningsetikk
Konsernsjefen utgjør et formelt
styringsorgan med ansvar
for den daglige
ledelsen av selskapet. Konsernsjefen
leder Hydro med bistand
fra Executive
Leadership Team (ELT). ELT, inkludert konsernsjefen, har et felles
ansvar for
å fremme Hydros mål og
sikre selskapets eiendeler, organisasjon
og
omdømme.
Konsernsjefen
Referanse:
Hydro.com
Innstiller aksjonærvalgte
medlemmer til styret;
innstiller
medlemmer av valgkomiteen;
innstiller godtgjørelse
til styrets
medlemmer og valgkomiteen.
Valgkomiteens mandat
godkjennes av generalforsamlingen.
Se også
Valgkomiteens
mandat.
Valgkomité
Referanse:
NUES del 7 og Hydro.com
Medarbeider og kompensasjonsutvalg
Referanser:
NUES del 9 og Hydro.com
Utarbeider forslag og anbefaler
kompensasjon for
konsernsjefen og de andre
medlemmene av
konsernledelsen; tilsyn av
strategiske personalprosesser,
herunder lederressurser, lederskap
og rekruttering,
samt
mangfold og inkludering.
Se også
Medarbeider-
og
kompensasjonsrutvalgets mandat.
Bistår styret i å utøve tilsynsansvar
av internkontroll,
internrevisjon, etterlevelse,
og risikostyringssystem;
tilsyn av
årsregnskap, bærekraftsrapport,
rapporteringsprosesser,
internkontroll og risikostyring;
tilsyn av ekstern revisors
kvalifisering og uavhengighet;
tilsyn av internerevisjonens
urførelse. Se også
Revisjonsutvalgets
mandat.
Revisjonsutvalg
Referanse:
NUES del 9 og Hydro.com
Ekstern revisor
Referanse:
NUES del 14
KPMG er Hydros revisor.
Styret
Referanser:
NUES del 6 og
9
og Hydro.com
Innhold
Selskapsledelse
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Generell informasjon
Hydro er et allmennaksjeselskap
med styringsstruktur basert på
norsk
lov. Hydros eierstyring
og selskapsledelse gir grunnlag
for
verdiskaping og gode kontrollmekanismer
i form av konserndirektiver
som beskriver obligatoriske krav
for alle deler av organisasjonen.
Hydro følger den nyeste utgaven
av Norsk utvalg for eierstyring
og
selskapsledelse (NUES), datert 14.
oktober 2021. Se vedlegg
til
årsrapporten for styrets redegjørelse
for selskapets eierstyring
og
selskapsledelse.
Informasjon om Hydros aksjonærpolitikk
kan leses i seksjonen
Hydro-
aksjen
senere i dette kapittelet
.
Hydros strategiske retning er
beskrevet i kapittelet
Hydros virksomhet
.
Globale direktiver og etiske retningslinjer
Hydros styringsstruktur er basert
på gjeldende lovgivning og
Hydros
konserndirektiver, med
delegering av ansvar
til forretningsområder og
konsernfunksjoner, som har
oppgaver som finans, skatt og
regnskap,
samfunnsansvar, miljø,
selskapsstyring, juridiske
forhold og
etterlevelse. For å sikre høy standard,
stilles felles krav til
virksomheten ved bruk av konstituerende
dokumenter og globale
direktiver. De konstituerende
dokumentene er godkjent
av Hydros
styre eller generalforsamling, mens de
globale direktivene godkjennes
av konsernsjefen. Denne informasjonen
er tilgjengelig for alle ansatte.
Hydros konstituerende dokumenter og
globale direktiver bidrar til
å
sikre at alle ansatte utfører sine oppgaver
på en etisk forsvarlig måte
og i samsvar med gjeldende lovgivning
og Hydros standarder.
Hydros
etiske retningslinjer (Code of Conduct)
omhandler etterlevelse av
lover
og regler, samt forhold
som håndtering av interessekonflikter
og like
muligheter for alle ansatte. Hydro
har etablert programmer som skal
bidra til antikorrupsjon, grunnleggende
menneskerettigheter og andre
relevante styringsområder.
Hydros etiske retningslinjer
er et
konstituerende dokument som gjelder
for alle ansatte over hele
verden, og også for Hydros styremedlemmer
og datterselskaper.
I
juridiske enheter der Hydro eier
mindre enn 100 prosent av
stemmerettighetene, skal Hydros representanter
i styret eller øvrige
styrende organer opptre i samsvar
med Hydros etiske retningslinjer,
og etterstrebe implementering
av prinsippene i dette dokumentet.
For informasjon om Hydros Code
of Conduct, andre konstituerende
dokumenter og globale direktiver,
se
Hydro.com/principles
. For
informasjon om Hydros varslingsprosedyrer,
se kapittelet
forretningsetikk
i bærekraftsrapporten.
Styrende organer
Generalforsamling
Hydros aksjonærer utøver sin
myndighet på generalforsamlingen.
Personer som eier aksjer den
femte virkedagen før
generalforsamlingen, har rett til
å delta og stemme på
generalforsamlingen, enten personlig
eller ved fullmakt.
Generalforsamlingen velger aksjonærrepresentanter
til styret og
fastsetter godtgjørelse til styret. Videre
velger generalforsamlingen
selskapets eksterne revisor og
godkjenner revisors godtgjørelse.
Generalforsamlingen godkjenner
også årsregnskap og
årsberetningen, herunder styrets foreslåtte
utbytte. Den velger
valgkomiteen og fastsetter deres
godtgjørelse og behandler andre
saker som er oppført i innkallingen
til møtet. Aksjonærer kan,
minst fire
uker før ordinær generalforsamling,
skriftlig be om at behandling
av
spørsmål med
forslag til vedtak legges
fram for generalforsamlingen,
eller at saker legges til dagsorden.
Valgkomité
Valgkomiteen består
av tre til fire medlemmer som skal
være
aksjonærer eller aksjonærrepresentanter.
Medlemmene og komitéens
leder velges av generalforsamlingen
for inntil to år av
gangen.
Komiteen gir generalforsamlingen
sin anbefaling om valg av
aksjonærvalgte medlemmer i styret,
godtgjørelse til styrets
medlemmer og varamedlemmer,
valg av medlemmer
og leder i
komiteen, samt godtgjørelse til
medlemmene av komiteen.
Valgkomiteens retningslinjer
vedtas av generalforsamlingen,
og
omfatter Hydros krav til uavhengighet,
aksjonærinteresser,
kompetanse, kapasitet og mangfold.
Valgkomiteen består
av følgende medlemmer:
●
Berit Ledel Henriksen (komitéleder)
●
Karl Mathisen
●
Susanne Munch Thore
●
Muriel Bjørseth Hansen
Styret
Styret hadde 11
medlemmer per 31. desember 2024.
Sju er valgt av
generalforsamlingen, mens fire
er valgt av og blant selskapets
ansatte
i Norge. Alle aksjonærvalgte styremedlemmer
velges for en periode på
inntil to år. Alle ansattvalgte
styremedlemmer har en
personlig
stedfortreder. Styret
har i henhold til norsk lov
overordnet ansvar for
selskapets forvaltning herunder sørge
for at passende styrings-
og
kontrollsystemer er på plass, samt
å føre tilsyn med den daglige
ledelsen utøvd av konsernsjefen.
Styret har etablert prosedyrer for sitt
eget arbeid. Disse framgår
av
instruks for styret i Norsk Hydro ASA
(Rules of Procedures for
the
Board of Directors of Norsk Hydro
ASA).
Instruksen legger særlig vekt
på en klar intern ansvars- og
oppgavefordeling mellom styret
og
konsernsjefen.
Styret har en årsplan for sitt arbeid
med særlig vekt på mål, strategi og
gjennomføring. Den består av gjentakende
temaer som gjennomgang
av strategi, forretningsplanlegging,
risikostyring og tilsyn med
etterlevelse av lover og regler,
finansiell rapportering, personalstrategi
og etterfølgerplanlegging av lederressurser,
helse og sikkerhet og
bærekraft, herunder samfunnsansvar,
klima og miljø. Styret følger
nøye med på markedet og makroøkonomisk
utvikling relevant for
aluminiumindustrien.
Styret arbeider for at bærekraft blir
hensyntatt i selskapets virksomhet
og verdiskapning, og blir regelmessig
informert av konsernsjefen
om
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter knyttet
til
bærekraftsspørsmål. I 2024 har styret
også fordypet seg i EUs nye
direktiv for bærekraftsrapportering
(CSRD) og aktsomhetsdirektivet
(CSDDD).
Styret fører tilsyn med at Hydro
har hensiktsmessige globale
direktiver
for områder som risikostyring, forretningsetikk,
helse og sikkerhet,
personalledelse, sosialt ansvar og
menneskerettigheter.
Påvirkning,
risikoer og muligheter knyttet til
bærekraft, samfunnsansvar,
mangfold,
helse, sikkerhet og etterlevelse
er integrert i konsernets risikostyrings
-
og strategiprosesser,
og står sentralt i styrets
vurderinger og
beslutningstaking gjennom året.
Alle aksjonærvalgte medlemmer
ble i 2024 ansett som uavhengige
i
henhold til norske krav.
Ingen av de aksjonærvalgte
styremedlemmene hadde andre tjenesteavtaler
med selskapet. Ingen
ansattvalgte styremedlemmer er
en del av selskapets ledelse.
Ansattvalgte styremedlemmer har ingen
tjenesteavtale med selskapet
utenom arbeidskontraktene, men er
underlagt forpliktelser
som
styremedlemmer
Alle nye styremedlemmer deltar
i en introduksjon til Hydro
med fokus
på bransjene Hydro opererer i,
driftsmodell, risikostyring og tilnærming
til bærekraft, inkludert selskapets etiske
retningslinjer. Styret
gjennomfører regelmessige orienteringer
og diskusjoner om de
samme temaene.
Styret gjennomfører en årlig egenevaluering
av sitt arbeid,
kompetanse, ekspertise og samarbeid
med ledelsen. Denne
vurderingen omfatter også en evaluering
av styrets leder.
Innhold
Selskapsledelse
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Medarbeider- og kompensasjonsutvalg
Komiteen består av tre medlemmer
fra styret. Komiteen skal
bistå
styret i å utøve sitt tilsynsansvar i
forbindelse med
kompensasjonssaker som gjelder konsernsjefen
og andre medlemmer
av konsernledelsen. De bistår også i
andre kompensasjonsspørsmål
av vesentlig betydning, og strategiske
personalprosesser i selskapet,
som etterfølgerplanlegging, ledelse
og rekruttering, samt mangfold
og
inkludering.
Utvalget skal jevnlig vurdere om lønns-
og godtgjørelsespakken til
konsernsjefen og de andre medlemmene
av konsernledelsen er
hensiktsmessig og konkurransedyktig.
Styrets kompetanse
Kompetansenivå
Industrispesifikk erfaring
Erfaring fra GICS 1510 Materials:
upstream related
1)
●●●●
●●●
Erfaring fra GICS 1510 Materials:
downstream related
1)
●●●●●
●●
Erfaring fra GICS 5510 Materials:
utilities
1)
●●●●●
●●
Leverandørkjeder
●●●●●●●
Kunder og markeder
●●●●●●
●
Generell erfaring
Daglig leder / ledelse av store
foretak
●●●●●●●
Økonomisjef, finans og
revisjonsutvalg
●●●●●●●
Selskapsstyring / juridisk og
offentlig styring
●●●●●●●
Fusjoner og oppkjøp
●●●●●●●
Risikostyring
●●●●●●●
Strategi
●●●●●●●
HR / godtgjørelse
1)
●●●●●●
●
Arbeidstaker-
og
menneskerettigheter
1)
●●●●
●●●
IT og cybersikkerhet
●●●
●●●●
Digitalisering
●●●●
●●●
Miljø og klima
1)
●●●●●●
●
●
Erfaring og kompetanse
●
Kjennskap
Styret har bedt konsulentfirmaet
Spencer Stuart om
å bistå med å evaluere
kompetansen
innenfor visse kompetanseområder
for alle aksjonærvalgte
styremedlemmer. Følgende
definisjoner er brukt:
●
Faglig kompetanse: erfaring
fra lederkarriere
●
Bransjekjennskap: ekspertise
fra karriere utenom
ledelse (styrer, annet)
1) De ansattes representanter
har betydelig erfaring
Revisjonsutvalg
Styrets revisjonsutvalg består av fire av
styrets medlemmer og
oppfyller norske krav til uavhengighet
og kompetanse. Utvalget
bistår
styret i å utøve sitt tilsynsansvar for
integriteten til selskapets
regnskap, finansielle rapporteringsprosesser
og internkontroll,
risikostyring, bærekraftsrapport
og etterlevelsessystem. I tillegg fører
utvalget tilsyn med ekstern revisors kvalifikasjoner,
uavhengighet og
arbeidsutførelse, og selskapets
internrevisjonsfunksjon. Som
en del av
tilsynet med eksternrevisors uavhengighet
og ytelse, opprettholder
revisjonsutvalget en forhåndsgodkjenningspolicy
som styrer
eksternrevisors tjenester for Hydro.
Revisjonsutvalget gjennomfører årlig
en egenevaluering.
For å sikre
internrevisjonens uavhengighet, rapporterer
internrevisjonssjefen
(Chief Audit Executive) til styret
gjennom revisjonsutvalget og
møter
styret for godkjenning av revisjonsplanen
og årsrapporten. Leder for
etterlevelse (Chief Compliance Officer)
har en stiplet rapporteringslinje
til og jevnlige møter med revisjonsutvalget.
Konsernsjef og konsernledelsen
(ELT)
I henhold til allmennaksjeloven utgjør
konsernsjefen et formelt
styrende organ med ansvar for den
daglige ledelsen av selskapet.
Konsernsjefen leder Hydro med
bistand fra konsernledelsen.
Funksjons- og ansvarsfordelingen
mellom konsernsjefen og styret
er
nærmere definert i styreinstruksen,
et styringsdokument som er
utarbeidet og godkjent av styret.
Konsernledelsen, inkludert konsernsjefen,
har et felles ansvar for
å
fremme Hydros mål og sikre selskapets
eiendeler, organisasjon
og
omdømme. Medlemmer av konsernledelsen
er også konserndirektører
med ansvar for de respektive forretningsområdene
og
konsernstabene.
Konsernledelsen overvåker styringen
av Hydro, inkludert
styringsprosesser og forretningsetikk,
kontroller og prosedyrer
for
bærekraftsrelaterte påvirkninger,
risikoer og muligheter.
Konsernledelsen informeres regelmessig
om bærekraftsrelaterte
påvirkninger og risikoer,
som vurderes i alle store
forretningsbeslutninger, inkludert
nye prosjekter og store endringer
i
eksisterende anlegg. Hydros konserndirektiver
og -prosedyrer
delegerer ansvaret for bærekraftsrelaterte
aktsomhetsvurderinger (due
diligence) og håndtering av bærekraftsrelaterte
påvirkninger,
risikoer
og muligheter til konsernets ansatte
og linjeledelsen i
forretningsområdene.
Konsernstaben og forretningsområdene
rapporterer om Hydros
resultater relatert til mål og KPI-er
på kvartalsbasis.
I 2024 hadde konsernledelsen faggjennomganger
i flere emner,
inkludert, men ikke begrenset til, risikostyring,
cyber, HMS,
medarbeidere, menneskerettigheter
og drift og sikkerhet innen energi,
bauxitt og alumina og resirkulering.
Konsernledelsen ble også
introdusert for CSRD-direktivets nye krav til
bærekraftsrapportering og
CSDDD-direktivets kommende krav
til aktsomhetsvurderinger i
forbindelse med bærekraft (Corporate
Sustainability Due Diligence
Directive).
Ledelses- og styregodtgjørelse
Se
Rapport om godtgjørelse til ledende
personer
for informasjon om
godtgjørelse og godtgjørelsespolicyer,
aksjeeierskap, utestående lån
og lånepolicy knyttet til Hydros styre
og konsernledelse
Innhold
Styret
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
1)
Avsluttet 7. februar
2025 etter å ha
fullført maksimal
t
tillatt periode
(9 år).
Styret
Rune Bjerke
Styreleder
Kristin Fejerskov Kragseth
Nestleder i styret
Arve Baade
Styremedlem
Jane Toogood
Styremedlem
Espen Gundersen
Styremedlem
Stilling
Stilling
Stilling
Stilling
Stilling
Adjunct Executive in Residence,
Norges Handelshøyskole (NHH)
Konsernsjef i Petoro
Arbeidstakerrepresentant for den
norske fagforeningen Forbundet
Styrke
Styremedlem
Styremedlem
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Bachelor i samfunnsøkonomi fra
Universitetet i Oslo; Mastergrad i
Public Administration (MPA)
fra
Harvard University,
Massachusetts
USA
Marineingeniør fra
Texas A&M
University,
USA;
Engineer Marine, Høgskulen på
Vestlandet; ExxonMobil
Management
Program; INSEAD Management
Program
Fagbrev i prosesstudier
Master of Arts i naturvitenskap,
University of Oxford, Storbritannia;
medlem av Royal Society of
Chemistry
AMP,
INSEAD, Frankrike
CPS, NHH Norges
Handelshøyskolen; MBA,
Handelshøyskolen BI
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Styreleder for Reitan Retail AS;
styreleder i Dinnergruppen Holding
AS; styreleder i Wallenius Wilhelmsen
ASA; nestleder i Schibstedt ASA;
styremedlem i Stiftelsen
Kronprinsparets Fond
Styremedlem i Stavanger Sandnes
Skøyteklubb; Leder i valgkomité,
Offshore Norge; Varamedlem
i styret i
ONS (Offshore Nothern Seas)
Styreleder for Sunndal Kjemiske
Forening; Styremedlem yrkesskole
Møre og Romsdal
Medstyreleder i UK Hydrogen
Delivery Council, Storbritannia;
styremedlem og medlem av
revisjons-, godtgjørelses-
og
valgkomiteer; leder for Corporate
Responsibility Committee i Victrex
plc,
Storbritannia
1)
Styreleder og leder av
revisjonsutvalget i Hexagon Purus
ASA; styreleder i Kid ASA;
styremedlem og leder av
revisjonsutvalget i Scatec ASA
Innhold
Styret
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Peter Kukielski
Styremedlem
Phillip New
Styremedlem
Marianne Wiinholt
Styremedlem
Bjørn Petter Moxnes
Styremedlem
Torleif Sand
Styremedlem
Margunn Sundve
Styremedlem
Stilling
Stilling
Stilling
Stilling
Stilling
Stilling
Konsernsjef Hudbay Minerals
Inc.
Styremedlem
Økonomidirektør,
WS Audiology, Danmark
Ansattrepresentant
Arbeidstakerrepresentant for
den norske fagforeningen
Forbundet Styrke
Tillitsvalgt for den norske
fagforeningen Forbundet
Styrke
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
MSc Civil Engineering,
Stanford University,
USA
Master of Arts Politics,
Philosopy and Economics,
University of Oxford,
Storbritannia
Statsautorisert revisor,
København Business School,
Cand. Merc. Aud, København
Business School, Bachelor i
kommunikasjon, København
Business School
Master i kjemisk
prosessteknologi, NTH,
Trondheim, Norge; master i
teknologiledelse, NTNU,
Trondheim og MIT,
USA
Videregående skole
med yrkesfag
Fagbrev prosesstudier,
Yrkesfag i HMS
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Nåværende styreverv
Styremedlem i Hudbay
Minerals Inc.
Styreleder i Trustmark
Research and Innovation Ltd.,
styremedlem i ReNew Energy
Global PLC; styremedlem i
Fotowatio Renewable
Ventures S.L.;
Fellow, Institute
of Energy, rådsmedlem
i World
Economic Forum Global
Future Council; Advisory
Board, UK Faraday Battery
Challenge; rådsmedlem, UK
Auto Council
Styremedlem og leder av
revisjonsutvalget i Coloplast
A/S
Konserngruppeleder i
Tekna-P Norsk
Hydro,
leder av Sentralt
samarbeidsråd (SSR) for
Norsk Hydro (Tekna,
Nito, Negotia, Lederne)
Styreleder i Årdal Kjemiske
Fagforening; styremedlem i
Aluminiumsindustriens
Miljøsekreteriat; medlem av
Nasjonalstyret i Forbundet
Styrke
Styreleder i Alnor Kjemiske
Fagforening (AKF); leder av
AKF Hydroklubben; medlem
av Nasjonalstyret i Forbundet
Styrke
Innhold
Styret
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Navn
Bosted
Fødselsår
Stilling
Styreutvalg
Møte-
deltakelse
Antall
Hydro-
aksjer
1)
Styremedlem
siden
Vervet utløper
2)
Rune Bjerke
3)
Oslo, Norge
1960
Styreleder
Kompensasjons-
og medarbeiderutvalget
15
26 700
2020
2026
Kristin Fejerskov Kragseth
4)
Stavanger, Norge
1967
Nestleder
Kompensasjons-
og medarbeiderutvalget
15
1 200
2022
2026
Marianne Wiinholt
Klampenborg, Danmark
1965
Styremedlem
Leder revisjonsutvalget
16
-
2016
2026
Peter Kukielski
Vancouver,
Canada
1956
Styremedlem
16
8 000
5)
2019
2026
Philip Graham New
Oxford, Storbritannia
1962
Styremedlem
Revisjonsutvalget
16
1 598
2022
2026
Arve Baade
Sunndalsøra, Norge
1967
Styremedlem og ansatterepresentant
Kompensasjons-
og medarbeiderutvalget
15
6 771
2018
2025
Espen Gundersen
6)
Oslo, Norge
1964
Styremedlem
Revisjonsutvalget
12
10 000
2024
2026
Jane Toogood
6)
Cambridge, Storbritannia
1965
Styremedlem
12
-
2024
2026
Bjørn Petter Moxnes
Sunndalsøra, Norge
1960
Styremedlem og ansatterepresentant
Revisjonsutvalget
16
933
2022
2025
Torleif Sand
Øvre Årdal, Norge
1967
Styremedlem og ansatterepresentant
16
1
2022
2025
Margunn Sundve
Haugesund, Norge
1971
Styremedlem og ansatterepresentant
15
1 262
2022
2025
Samlet antall styremøter var 16.
1)
Per 31. desember 2024.
2)
Etter vedtak fra Tvisteløsningsnemda
skal alle ansattevalgte
styremedlemmer
stå til valg i 2025. Norsk Hydro
har etter avtale
med de ansattevalgte
styremedlemmene
søkt om forlengelse av inneværende
valgperiode med ett
(1) år. Etter valget i 2025
vil de ansattevalgte medlemmene
– i tråd
med gjeldende regelverk –
stå til valg annethvert år. Denne
engangsforlengelsen av
valgperioden vil ta hensyn
til avvikende valgår for
henholdsvis aksjonærvalgte
styremedlemmer og
ansattevalgte
styremedlemmer i fremtiden.
3)
Valgt styreleder etter generalforsamlingen
7. mai 2024
4)
Valgt nestleder etter generalforsamlingen
7. mai 2024
5)
Amerikanske depotaksjer
(ADR) kjøpt via OTCQX.
Inkluderer ADR kjøpt
via Cynthia Kukielski Spousal
Trust.
6)
Nye styremedlemmer etter
generalforsamlingen 7. mai 2024
Fratrådte styremedlemmer etter generalforsamlingen
7. mai 2024:
Navn
Bosted
Fødselsår
Stilling
Styreutvalg
Møte-
deltakelse
Styremedlem
siden
Vervet utløp
Dag Mejdell
Oslo, Norge
1957
Styreleder
Kompensasjons-
og medarbeiderutvalget
4
2012
2024
Petra Einarsson
Torsåker,
Sverige
1967
Styremedlem
Revisjonsutvalget
3
2022
2024
Innhold
Konsernledelsen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Konsernledelsen
Eivind Kallevik
Konsernsjef
Trond Olaf Christophersen
Konserndirektør økonomi og finans
(CFO)
Ansvarlig for strategi, portefølje,
bærekraft,
teknologi, risikostyring, IT og
cybersikkerhet, og
innkjøp
Hilde Vestheim Nordh
Konserndirektør HR og HMS
Ansvarlig for medarbeiderstrategi,
inkludert helse,
sikkerhet og miljø
Anne-Lene Midseim
Konserndirektør compliance, IP og
juridisk
Ansvarlig for Hydros styringssystem
og
compliance-prosesser
Therese Rød Holm
Konserndirektør kommunikasjon og
samfunnskontakt
Ansvarlig for kommunikasjon
og samhandling med
myndigheter
Erfaring
Erfaring
Erfaring
Erfaring
Erfaring
I Hydro siden 1998, og har hatt flere
ledende stillinger i konsernet og
i
forretningsområdene, i Norge
og
internasjonalt. Leder for Aluminium
Metal (2019-2024). Økonomidirektør
og konserndirektør (2013-2019).
Økonomidirektør for
forretningsområdene Bauxite &
Alumina og Aluminium Products.
Leder for Corporate Financial
Reporting, Performance and Tax,
assisterende VP og Relationship
Manager, Christiania Bank
&
Kredittkasse (1993-1998).
Omfattende og bred erfaring fra
ulike
stillinger i Hydro siden han kom
til
selskapet i 1997. Leder for
resirkuleringsenheten og for
kommersielle aktiviteter,
og fabrikksjef
for Hydros metallverk på Karmøy
(Aluminium Metal, 2013–2022). Flere
ledende stillinger, blant
annet leder for
Energy Markets (Energy,
2007–2013).
Flere ledende stillinger i de tidligere
forretningsområdene Oil & Energy og
Aluminium, inkludert forretnings-
utvikling og prosjekter (1997–2007).
Konserndirektør for HR og HMS siden
2019. Nordh begynte i Hydro i
1995,
og har erfaring fra stillingen som
leder
for HR og HMS på forretningsområdet
Energy, som HMS-sjef
på Karmøy,
og
som støperisjef på Karmøy.
Konserndirektør for Compliance, IP
og General Counsel siden 2019.
EVP
CSR, Legal and Compliance, siden
2015. Midseim har jobbet i Hydro
siden 1998, blant annet i ledende
stillinger som direksjonssekretær
og
stabssjef i Bauxite & Aluminium.
Midseim var juridisk rådgiver i Øst-
Timor for Olje for utvikling-
programmet (2006–2007), advokat i
advokatfirmaet Vogt &
co (1996–
1998) og juridisk rådgiver i Olje-
og
energidepartementet (1994–1996).
Omfattende erfaring, inkludert flere
ledende stillinger i Hydro og andre
store selskaper på tvers av alle
hoveddisipliner innen kommunikasjon
og samfunnskontakt. Hun begynte i
Hydro i 2014, og har hatt flere
lederroller, både i konsernet
og i
Hydro Extrusions. Før Hydro var
Holm
ansvarlig for intern kommunikasjon i
postavdelingen i Posten Norge, og
kommunikasjonssjef i Marine Harvest,
nå Mowi.
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Master i Business Administration
fra
University of San Francisco, USA;
Bachelor i Business Administration fra
BI Norwegian Business School.
Master of Management fra BI,
Mastergrad i Mechanical Engineering
fra University of Bath i Storbritannia
/
Sivilingeniør i maskinteknikk fra
NTNU i Trondheim.
Mastergrad i materialteknologi fra
Rheinisch Westfälische Technische
Hochschule (RWTH), Aachen,
Tyskland.
Candidate jurisprudence (cand. jur.),
Universitetet i Oslo.
Siviløkonom fra Norges
Handelshøyskole (NHH), Bergen.
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Styremedlem Norsk Industri, medlem
av Representantskapet NHO, medlem
av ERT og ICMM.
Ingen.
Ingen.
Styremedlem Gassco AS;
styremedlem Veidekke
ASA,
styreleder i Industriforsikring AS
(til
midten av 2024).
Ingen.
Innhold
Konsernledelsen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
John Thuestad
Konserndirektør Hydro Bauxite &
Alumina
Kari Ekelund Thørud
Konserndirektør Hydro Energy
Hanne Karine Simensen
Konserndirektør Hydro Aluminium
Metal
Paul Warton
Konserndirektør Hydro Extrusions
Erfaring
Erfaring
Erfaring
Erfaring
Konserndirektør for Hydro Bauxite &
Alumina fra rollen som Senior Vice
President, Hydro Extruded Solutions.
Omfattende leder – og industrierfaring
fra tidligere stillinger som Executive
Vice President, SAPA;
EVP Group
President Primary Metals, Alcoa;
CEO, Elkem; CEO/EVP Primary
Aluminium, Elkem Aluminium.
Konserndirektør for Hydro Energy
siden 2024, fra stillingen som Head
of
Ownership Governance i Hydro
Energy. Før Thørud kom
til Hydro, har
hun lang erfaring fra energibransjen,
blant annet som administrerende
direktør i Nord Pool og
viseadministrerende direktør i
Hafslund Markets.
Konserndirektør for Hydro Aluminium
Metal siden 2024, fra stillingen som
Head of Hydro Aluminium Metal
Commercial. Hun har lang erfaring
fra
Hydro siden 1994, inkludert Director
og Head of Hydros Global Business
Services, og EVP for People
& HSE,
samt flere ledende stillinger i Hydro
innenfor energivirksomheten.
Konserndirektør for Hydro Extrusions.
Warton har tidligere vært
leder for
forretningsområdet Automotive
Structures & Industry i
aluminiumsselskapet Constellium. 30
års erfaring fra den globale
aluminium- og ekstruderingsindustrien
med lederstillinger i Sapa, Alcoa
og
Luxfer Group. Ti år med lederstillinger
innenfor produksjon og kommersiell
ledelse i selskaper som Federal
Mogul og GKN.
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Utdannelse
Sivilingeniør i metallurgi fra NTNU,
MBA fra Carnegie Mellon University,
Pittsburgh, USA.
Master i økonomi og ledelse
(siviløkonom), BI Norwegian Business
School.
Master of Management, BI Norwegian
Business School.
Bachelor i produksjonsteknikk,
University of Birmingham,
Storbritannia, MBA i finans fra
London
Business School, Storbritannia.
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Eksterne styreverv
Medlem av Executive Committee of
International Aluminum Institute
(IAI)
på vegne av Hydro; styremedlem i
Yara International
ASA.
Styremedlem i XXL ASA Sport
og
Villmark; Styremedlem i Hafslund
Oslo Celsio.
Ingen.
Medlem (kasserer) i Executive
Committee of European Aluminum
på
vegne av Hydro.
Innhold
Konsernledelsen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Navn
Bosted
Fødselsår
Stilling
Ansatt i
Hydro siden
Nåværende stilling
siden
Antall Hydro-
aksjer
1)
Eivind Kallevik
2)
Oslo, Norge
1967
Konsernsjef
1998
2024
97 874
Trond Olaf Christophersen
3)
Oslo, Norge
1972
Konserndirektør økonomi og finans (CFO)
1997
2024
15 148
John Thuestad
Asker, Norge
1960
Konserndirektør Hydro Bauxite & Alumina
2017
2018
93 403
4)
Kari Ekelund Thørud
5)
Oslo, Norge
1975
EVP Hydro Energy
2022
2024
388
Hanne Karine Simensen
6)
Oslo, Norge
1967
EVP Hydro Aluminium Metal
1994
2024
815
Paul Warton
Tibshelf, Storbritannia
1961
Konserndirektør Hydro Extrusions
2021
2021
36 198
Anne-Lene Midseim
Oslo, Norge
1968
Konserndirektør compliance, IP og
juridisk
1998
2015
51 542
Hilde Vestheim Nordh
Asker, Norge
1969
Konserndirektør HR og HMS
1995
2019
44 038
7)
Therese Rød Holm
Bærum, Norge
1975
Kommunikasjonsdirektør
2014
2022
8 869
EVP: Konserndirektør. Alle
konserndirektører er medlemmer
av selskapets konsernledelse
1) Per 31. desember 2024
2) Utnevnt som konsernsjef
fra 13. mai 2024
3) Fungerende konsernsjef
økonomi og finans
fra mars 2024, utnevnt
13. mai 2024
4) Inkludert aksjer
som eies gjennom Jothur AS,
et private equity-investeringsselskap.
5) Nytt medlem av konsernledelsen
med virkning fra 1.
juli 2024
6) Nytt medlem av konsernledelsen
med virkning fra 13.
mai 2024
7) Inkludert aksjer eid av
ektefelle
Medlemmer av konsernledelsen som
fratrådte i 2024:
Navn
Bosted
Fødselsår
Stilling
Ansatt i
Hydro siden
I stillingen siden
Antall Hydro-
aksjer
4
)
Hilde Merete Aasheim
1)
Oslo, Norge
1958
Konsernsjef
2008
2019
163 282
Arvid Moss
2)
Oslo, Norge
1958
Konserndirektør Energy
1991
2010
195 509
Pål Kildemo
3)
Bærum, Norge
1984
Konserndirektør økonomi og finans (CFO)
2008
2019
–
1) Aasheim sluttet i Hydro
13. mai 2024
2) Moss gikk ut av konsernledelsen
1. juli 2024
3) Kildemo gikk ut av konsernledelsen
1. mars 2024
4) Per 31. desember 2024
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risikostyring
Risikostyring i Hydro
Risikostyring er en integrert del
av alle våre forretningsaktiviteter
og -beslutninger.
Styret setter forventninger,
fører tilsyn med Hydros
risikostyringssystem og overvåker
viktige risikoer gjennom
halvårlige oppdateringer,
som gir et viktig grunnlag for
strategi-
og
budsjettprosessene. I tillegg er
spesifikke risikoemner gjenstand
for hyppigere oppdateringer.
Status for risikostyringen
reflekteres i
konsernsjefens og konsernledelsens
lønns- og bonusordninger.
Styrets revisjonsutvalg støtter styret i
dets tilsynsrolle.
Konsernledelsen er ansvarlig for
Hydros rammeverk for
risikostyring på konsernnivå, og
bistår konsernsjefen i arbeidet
med å håndheve dette. Rammeverket
er utviklet med
utgangspunkt i internasjonale standarder,
og mer konkret bruker
Hydro rammeverket for internkontroll
over finansiell rapportering
fra Committee of Sponsoring Organizations
of the Treadway
Commission (COSO) (2013) når
det gjelder finansiell rapportering.
Den videre rollefordelingen knyttet
til risikostyring i Hydro er
basert
på trelinjemodellen.
Risikostyring er en integrert del av
alle våre forretningsaktiviteter og
beslutninger.
Den første forsvarslinjen ligger
hos ledere på alle nivåer.
Forretningsområder og konsernstaber
har ansvar for og eierskap
til
forretnings- og HMS-risikoer.
Forretningsområdene og
konsernstabene sørger for at risiko
på deres respektive
ansvarsområder blir identifisert, vurdert,
tilstrekkelig redusert,
dokumentert og rapportert. Hvor
ofte det gjøres oppdateringer
avhenger av den enkelte risikofaktorens
natur, og av
hvor raskt det
skjer endringer internt eller eksternt.
Den andre linjen består av eiere av
styringsorganer og
fageksperter på ulike risikoområder samt
en Enterprise Risk
Management-funksjon (ERM).
De vurderer behovet for,
utvikler
retningslinjer og prosedyrer for
risikostyring samt koordinerer
risikooppdateringer hvert halvår.
Mer generelt støtter,
utfordrer og
overvåker andrelinjen den første
forsvarslinjen.
Den tredje linjen består av konsernets
internrevisjon.
Internrevisjonen foretar en uavhengig
evaluering av om Hydros
risikostyrings-, kontroll-
og styringsprosesser,
slik de er utformet og
implementert av ledelsen, er tilstrekkelige
og bidrar til at
organisasjonens mål blir nådd.
Gjennom trelinjemodellen blir viktige
risikofaktorer håndtert i
henhold til Hydros risikoappetitt og
konsolidert på konsernnivå i
den årlige strategiprosessen, med en
påfølgende
statusoppdatering i forbindelse med
forretningsplanprosessen,
mens risikoreduserende planer
utvikles på løpende basis.
En oversikt over nøkkelrisikoer,
inkludert utviklingen
de siste 12
månedene og relaterte avbøtende tiltak,
er inkludert nedenfor.
Denne oversikten er hentet fra Hydros
risikomatrise, som forenkler
risikooversikt og prioritering.
Totalt sett
har Hydro sett en utvikling av
selskapets risikoprofil
snarere enn en vesentlig endring,
med vekt på den nye strategiske
retningen i en kontekst med
økende bærekraftsforventninger
så vel
som usikkert geopolitisk og regulatorisk
landskap. Til tross
for at
Hydro etter beste evne iverksetter
risikoreduserende tiltak, kan
selskapet mislykkes med disse, eller
de kan vise seg å være
utilstrekkelige til å avhjelpe enhver
risiko. Ettersom risikoene
øker,
reduseres eller endres, og nye
risikoer oppstår over tid, bør
informasjonen i dette kapittelet
vurderes nøye av investorer.
Risikoprosessen
A.
Strategiske og forretningsmessige
mål er klart
kommunisert til og godt forstått av
ledere på
alle nivåer
B.
Oppside-
og nedsiderisikoer innenfor
hvert
forretnings- eller funksjonsområde, samt
sammenkoblede risikoer identifiseres
og
tildeles risikoeiere
C.
Betydelige risikoer analyseres ytterligere
ved
hjelp av en rekke risikovurderingsteknikker
for
å artikulere viktige nøkkelegenskaper
og
fastslå deres vesentlighet
D.
Risikoavbøtende strategier velges og
evalueres basert på deres kostnadsfordeler
E.
Risikoresultater registreres og rapporteres
innenfor forretningsområder og
konsernfunksjoner, samt
aggregeres
ytterligere på konsernnivå
F.
Risikoinformasjon gjennomgås og
overvåkes
fortløpende, med tanke på tempoet
i interne
og eksterne endringer
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
Påvirkning
Sannsynlighet
Trend
1.
Et bærekraftslandskap som er komplekst
og i endring
M
M
ä
2.
Konsentrasjon i verdikjeden
H
H
à
3.
Makroøkonomisk utvikling, geopolitiske
spenninger, proteksjonisme
og handelsforstyrrelser
L
M
ä
4.
Usikkerhet knyttet til regulatorisk rammeverk
eller politisk klima
L
H
à
5.
Teknologiske
gjennombrudd
L
M
à
6.
Klimaendringer
L
M
à
Forretningsrisikoer
7.
Utilstrekkelig anleggsintegritet
H
M
à
8.
Omfattende juridisk-
eller etterlevelseshendelse
H
L
à
9.
Omfattende cyber-angrep
M
M
à
10.
Risiko for at Hydro ikke oppfyller
forvetninger til samfunnsansvar
M
M
à
11.
Pandemi
L
M
à
12.
Vesentlige endringer i beskatning
L
M
à
HMS-risiko
13.
Dødsulykker eller livsendrende ulykker
M
M
ä
14.
Risiko knyttet til utilstrekkelig sikring
L
M
ä
15.
Miljøpåvirkning
M
M
à
16.
Strukturell svikt eller annen storulykke
M
M
à
Hydro sine risikokategorier
Strategisk risiko
Strategisk risiko er nye utfordringer
for å nå Hydros
strategiske mål. De kan ha en betydelig
oppside, og
kjennetegnes av sitt omfang og
potensielt langsiktige effekt
på
bærekraft og lønnsomhet. De
påvirkes generelt av strukturelle
endringer i det eksterne forretningsmiljøet.
Forretningsrisikoer
Forretningsrisikoer er hovedsakelig knyttet
til drift eller
påvirket av driftsprosesser.
Kortsiktig begrensning er vanligvis
innenfor Hydros kontroll, spesielt
for risikoer innenfor
anleggsområdene. De viktigste
risikoene knyttet til uønskede
hendelser kan påvirke ulike deler av
verdikjeden, og vil kunne
medføre ulike negative konsekvenser
.
HMS risiko
HMS risikoer er knyttet til helse-, sikkerhets
-
og/eller
miljømessige hendelser.
Disse er hovedsakelig knyttet
til drift
eller påvirket av driftsprosesser.
Hydros viktigste HMS-risikoer
kan påvirke flere deler av virksomheten.
Foruten HMS-
relaterte følger kan disse risikoene
medføre store juridiske,
samfunnsmessige, omdømmerelaterte
eller økonomiske
konsekvenser
Påvirkning
Sannsynlighet
Trend
L
Lav
L
Lav
æ
Redusert
M
Medium
M
Medium
à
Stabil
H
Høy
H
Høy
ä
Økt
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategiske risikoer
>
1. Bærekrafttrender – et
bærekraftslandskap som er
komplekst og i endring
Påvirkning: M
Sannsynlighet: M
Trend:
ä
Beskrivelse
Interessentenes forventninger til Hydros
arbeid innen bærekraft fortsetter
å utvikle seg. Selv om
selskapet har blant de laveste CO
2
-utslippene i aluminiumindustrien, er
produksjonsprosessen
fortsatt
energi- og karbonintensiv.
I tillegg er viktige interessenter
ikke lenger bare er
opptatt av karbonutslipp,
men legger i økende grad vekt
på bærekraft i mer helhetlig forstand,
herunder miljø-
og
samfunnsansvar.
Utvikling
Bevissthet og oppmerksomhet rundt
bærekraft er fortsatt en
økende global trend. Forskriftsendringer
reagerer på og driver avkarboniseringspresset,
mens forbrukerne tar
et bredere bærekraftperspektiv.
Fokuset skifter i økende grad til
å omfatte effekten av
menneskelige aktiviteter og klimakrisen
på natur og
sosial utvikling, samt transparens
og sporbarhet langs hele verdikjeden.
Kravene til bærekraftig adferd øker i
størrelse, omfang og kompleksitet
blant annet som følge av økende
krav til god handelspolitikk. Investeringene
innen forskning og utvikling av
grønnere løsninger øker,
noe
som gir økt insentiv til å levere bærekraftige
materialer. Alle land,
næringer og selskaper kan
generelt
forvente økt oppmerksomhet på dette
feltet.
Konsekvenser
Å møte eller overgå forventningene
kan gi muligheter til å
bygge opp komparative fordeler
og levere
betydelig verdiskapning.
Hvis Hydro ikke lykkes med å
møte disse forventningene,
kan det få negativ innvirkning
på selskapets
legitimitet, skade omdømmet
og øke risikoen for substitusjon
fra aluminium til andre materialer.
Risikoreduksjon
I 2023 presenterte Hydro sin
2030-strategi “En pionér i
det grønne aluminiumsskiftet, drevet
av fornybar
energi”. Strategien utnytter selskapets
sterke posisjon innen
bærekraft og trapper opp innsatsen
innen
gjenvinning og fornybar kraftproduksjon
for å redusere karbonavtrykket
til produktene våre ytterligere,
noe som er avgjørende for å
muliggjøre det grønne skiftet. Gjennomføringen
av denne strategien
er nå i
gang.
Hydro har målsetting om å redusere
utslippene av drivhusgasser
(GHG) med 30 prosent innen 2030.
Dette søkes oppnådd gjennom prosjekter
for å redusere CO
2
-utslipp i verdikjeden, for
eksempel et
drivstoffbytte til flytende naturgass
(LNG) hos Alunorte, som
ble implementert i 2024,
og den pågående
elektrifiseringen av kjeler,
utvikling av effektivitet
og teknologi i smelteverkene sammen
med økt bruk og
gjenvinning av brukt aluminium fra
forbrukere.
I 2024 tok Hydro ytterligere skritt
mot sine bærekraftambisjoner,
inkludert en ambisjon
om netto null-tap
for vannkraftinvesteringer i Norge
og et partnerskap med
Mercedes-Benz om sosiale
programmer nær
virksomheten i Brasil. Hydro har investert
i økt sorterings-
og omsmeltingskapasitet i USA,
åpnet et nytt
resirkuleringsanlegg i Ungarn
og fortsetter å oppgradere Alumetal
-fabrikkene. Grønt hydrogen
vil bli
testet i industriell skala i en 3-årsperiode
ved et gjenvinningsanlegg i
Norge.
Hydro arbeider med ulike alternativer
for å redusere direkte utslipp fra
produksjon av primæraluminium.
Disse metodene bidrar til det langsiktige
veikartet for avkarbonisering
av hovedprosessene, og støtter
Hydros overordnede ambisjon om
å bli et karbonnøytralt selskap
innen 2050.
Hydro samarbeider også med International
Council for Mining
and Metals (ICMM) om en
bransjetilnærming for å bidra til Nature
Positive-målet, og har definert
egne relaterte mål sammen
med
vårtJust Transition program.
Det gjøres fremskritt på spesifikke
miljøområder som biologisk
mangfold,
avfall og vann, og sterkere samfunnsrelaterte
initiativer for å forbedre vår
sosiale og miljømessige
påvirkning overvåkes, kommuniseres
og rapporteres regelmessig.
Samlet sett ser Hydro økte forventninger
til bærekraft som nødvendig
og positivt, og har som
mål å
utnytte sin sterke bærekraftsposisjon
som en komparativ fordel.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
>
2. Konsentrasjon i verdikjeden
Påvirkning: H
Sannsynlighet:
H
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro mottar nesten all aluminiumoksid
fra sin egen virksomhet
i Brasil, og det er bauxittgruven
i
Paragominas som forsyner aluminaraffineriet
Alunorte med mesteparten
av råvarene via en 244
kilometer lang rørledning.
Hydro har tidligere opplevd utfordringer
når det gjelder virksomheten i
Brasil på grunn av
en kombinasjon
av faktorer som involverer fysiske
klimahendelser,
anleggsintegritet samt et komplekst
politisk og sosialt
miljø. På bakgrunn av dette har Hydro
lagt ned et betydelig
arbeid for å gjøre virksomheten
mer robust i
denne regionen.
Utvikling
Vi fortsetter å foreta betydelige
investeringer i samfunnsrelasjoner,
blant annet bygging av teknisk
skole
og fredssentre. Vår kartlegging av
trender og forventninger innen
bærekraft viser at sammenhengen
og
kompleksiteten mellom natur,
miljø og samfunn bare vil øke,
både i og utenfor Brasil.
Styrken i Hydros
integrerte verdikjede blir stadig mer verdifull
for Hydros kunder som
krever mer bærekraftige og
sporbare
råmaterialer.
COP30 i Belém i 2025 vil være en
viktig arena der Hydro kan vise
hvordan vi jobber på
en ansvarlig
måte, inkludert å vise frem konkrete
initiativer som støtter vårt langsiktige
bærekraftsarbeid for klima,
natur og samfunn.
Konsekvenser
Hydros integrerte verdikjede for aluminium
gir fordeler når det gjelder
ende-til-ende-styring og
produktsporbarhet. Konsentrasjon i
verdikjeden har også
en nedsiderisiko der oppstrømsforstyrrelser
i
bauxitt-
og aluminaproduksjon
kan påvirke metallproduksjonen
negativt.
Risikoreduksjon
Initiativene i Brasil fortsetter å
forbedre anleggsintegriteten
vår med betydelige investeringer
i
bauxittrørledning, forvaltning av
avgangsmasse, avløpsvannbehandling
og strømforsyningssikkerhet.
I
tillegg investerer Hydro også i initiativer
for å styrke samfunnsrelasjoner
og redusere vår langsiktige
miljøpåvirkning. Overgangen til
LNG-drivstoff ved Alunorte-raffineriet
ble iverksatt i 2024, noe som
har
redusert CO
2
-utslippene og andre utslipp
til luft. Utvikling av elektriske
kjeler og bruk av lokal biomasse
reduserer også fotavtrykket og
utnytter lokale avfallsstrømmer.
Mercedes-Benz har sluttet seg
til Hydro i
Corridor-programmet for å skape
et samarbeidsnettverk som
fremmer lokal bærekraftig utvikling
og viser
verdien av Hydros integrerte verdikjede
fra et kundeperspektiv.
Hydro fører en systematisk
dialog med
politiske aktører, myndigheter,
frivillige organisasjoner og
lokalsamfunn vedrørende
de sosiale og
regulatoriske utfordringene selskapet
står overfor,
både når det gjelder virksomheten
og de
lokalsamfunnene selskapet er en del
av.
Fysisk tilpasning av anlegg og
robuste forsyningskjeder er
viktige tiltak for å redusere
risiko knyttet til
hendelser som følge av klimaendringer,
slik som flom, jordras og
tørke og de følgene dette kan
ha for
både det lokale miljøet og vår
evne til å opprettholde sikker
drift og tilgang på råvarer og
markeder.
Generelt har Hydro tilstrekkelig langsiktig
aluminatilgang til å sikre fleksibel
og trygg forsyning til
smelteverkene våre. Kommersielle aktiviteter
knyttet til alumina og
andre råvarer gir tilgang på
viktige
markeder og alternative leveransekilder
som kan ytterligere reduserer
risikoen for forsyningsavbrudd.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
>
3.
Makroøkonomisk utvikling, geopolitiske
spenninger, proteksjonisme
og
handelsforstyrrelser
Påvirkning: L
Sannsynlighet: M
Trend:
ä
Beskrivelse
Aluminiumindustrien er prosyklisk, og
etterspørselen etter produkter
er tett knyttet til generell
økonomisk
utvikling.
Barrierer mot frihandel kan
bli iverksatt med det formål å
beskytte nasjonale interesser.
Geopolitiske
spenninger er ofte den underliggende
årsaken til slike tiltak. Forstyrrelser
i handel og forsyningskjede
kan
påvirke tilgangen og kostnaden på
råvarer.
Utvikling
Den makroøkonomiske og geopolitiske
dynamikken har vært
stadig mer volatil i perioden. Den
pågående
invasjonen av Ukraina fortsetter
å påvirke det geopolitiske
og geoøkonomiske bildet, og
konflikten
mellom Israel og Hamas forverrer
spenningene i Midtøsten og
mellom globale supermakter.
Bekymringer
rundt innenlandsk industri og
nasjonale interesser har økt behovet
for proteksjonisme i det
som var et
viktig valgår globalt. Ytterligere eskalering
av geopolitisk press bidrar til regionaliseringstrender
og press
for strategisk autonomi.
Den økonomiske veksten er fortsatt
svak, ettersom effekten
av økonomiske innstramminger
fortsetter,
selv om de store sentralbankene
begynner å senke rentene. Risikoen
for lavkonjunktur er
redusert, og de
økonomiske utsiktene har stabilisert seg,
om enn med lav veksttakt.
Uroligheter i Midtøsten
og en
eventuell stigende oljepris som følge
av dette, kan legge ytterligere
nedadgående press på den
økonomiske veksten. Valutabevegelser
påvirker også lønnsomheten vår,
og den nylige svekkelsen av
norske kroner i forhold til dollar har
hatt en positiv effekt. Etterspørselen
i noen av kundesegmentene
våre har avtatt, men de langsiktige
trendene peker fortsatt på
en gunstig rolle for aluminium i
den grønne
omstillingen, der Hydro er godt posisjonert
med sine aluminiumsprodukter
med lavt karboninnhold.
Det er fortsatt økte handelsspenninger
mellom de viktigste økonomiske kreftene,
spesielt på strategisk
viktige områder som mikroprosessorer
mellom USA og Kina. EU har
innført tilleggstoll på import
av
kinesiske elbiler,
noe som potensielt kan få konsekvenser
for bilindustrien og forsyningskjeden
både i og
utenfor Europa.
Konsekvenser
Proteksjonisme kan ha direkte effekt
på Hydro når det gjelder tilgang
til markeder og konkurransedyktig
handel. Det kan og føre til lavere
økonomisk vekst, noe som indirekte
kan påvirke etterspørselen
etter
våre produkter.
Høyere importavgifter og handelsbarrierer
kan øke kostnadene, noe som
kan påvirke mengde, kvalitet
og
pris på varer som handles internasjonalt,
og som selskapet trenger for å
drive virksomheten.
Perioder med makroøkonomisk usikkerhet
eller nedgangskonjunktur kan gi større
ustabilitet i prisene på
aluminiumprodukter,
noe som kan påvirke Hydros
evne til å levere stabil avkastning.
Makroøkonomisk
utvikling gir også endringer i valutakurser,
noe som kan ha en vesentlig
negativ effekt på Hydros
kostnads- og konkurranseposisjon.
På bransjenivå kan endret dynamikk
i viktige aluminiumproduserende
land, som Kina, føre til at det kommer
store volumer ut på
aluminiummarkedet, som igjen
kan redusere
det globale prisnivået.
På lang sikt kan knapphet på
fornybar energi og høye kostnader
i land selskapet har
virksomhet i påvirke
Hydros konkurranseevne.
Risikoreduksjon
Robust og stabil produksjon, en
sterk balanse og sterk satsing
på mer effektiv drift og
kommersielle
forbedringer, konkurransedyktige
kraftkontrakter og strategiske
sikringsaktiviteter bidrar til
en robust
posisjon for Hydro i økonomiske
nedgangstider.
Det kan imidlertid fortsatt være
behov for tiltak som svar
på markedsforholdene. Hydro
har iverksatt tiltak
innen Hydro Extrusions og resirkulering,
der nåværende produksjonsfleksibilitet
og tilpasningsevner
brukes til å håndtere fallende
etterspørsel, og ytterligere innskrenkninger
vurderes med tanke på
markedsforholdene.
Generelt har Hydro et godt utgangspunkt
når det gjelder å håndtere
utfordringer knyttet til proteksjonisme
og regionalisering. Størstedelen av
vårt nettverk av aluminiumsfabrikker
ligger i store, veletablerte
markeder. Våre nedstrømsvirksomheter
har en sterk lokal tilstedeværelse
i både Europa og Nord-
Amerika. Hydro deltar aktivt i
organisasjoner som jobber for
å fremme rettferdig handel, slik
som
European Aluminium og United States
Aluminium Association.
Risiko knyttet til forsyningskjeden
styres gjennom en kombinasjon
av fysisk lageroppbygging
for viktige
råvarer, selektiv sikringsvirksomhet,
langsiktige avtaler
med godkjente leverandører og kommersielle
aktiviteter i markedet.
For ytterligere informasjon om våre
forebyggende finansielle tiltak,
se
Økonomiske eksponeringer
og
note
8.1 - Finansiell og kommersiell risikostyring.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
>
4. Usikkerhet knyttet til regulatorisk
rammeverk eller politisk
klima
Påvirkning: L
Sannsynlighet: H
Trend:
à
Beskrivelse
Aluminiumindustrien er gjenstand for
en lang rekke lokale og
globale regulatoriske rammeverk,
blant
annet forskrifter om gruvestandarder,
tollregler, arbeidsrett
og forskrifter for kraftsektoren.
Usikkerheten
knyttet til dagens reguleringer henger
tett sammen med innføringen
av nasjonale og regionale CO
2
-
avgifter i EU, i tillegg til et økende
fokus på lignende reguleringer
i USA. Det økende
presset om å nå
klimamålene resulterer i stadig
nye og mer vidtrekkende reguleringer
knyttet til alle aspekter av
bærekraft.
Utvikling
Det økende presset om å nå
klimamålene resulterer i stadig
nye og mer vidtrekkende
reguleringer knyttet
til alle aspekter av bærekraft. Dette
skjer samtidig med en styrking
av bærekraftige forsyningskjeder
lokalt, som reduserer avhengigheten
av globale markeder for viktige
råvarer og energikilder.
Industripolitikken er på den politiske
agendaen i både Europa og USA,
med større vekt på
råvaresikkerhet, innenlandsk produksjon
og industriell konkurranseevne.
I 2023 vedtok EU et oppdatert system
for handel med utslippskvoter
(EU ETS) og en ny mekanisme
for
justering av karbongrenser (CBAM)
som en del av EUs Green Deal
-pakke. Som følge av dette vil
gratis
tildeling av utslippskvoter for aluminiumsproduksjon
bli faset ut fra 2026 til 2034,
og vil bli erstattet av
en
CBAM-avgift for importerte varer.
Mesteparten av CBAM-sekundærlovgivningen
er fremdeles ikke ferdigstilt. Det
gjenstår derfor spørsmål
om potensielle smutthull og den
praktiske anvendelsen av
CBAM-overgangsperioden
som startet 1.
oktober 2023.
Innen utgangen av 2025 vil EU-kommisjonen
beslutte om de skal fjerne smutthullet
angående
skrapmetall, som innebærer at
det er mulig å importere produkter
basert på omsmeltet
skrap uten
karbonkostnader. Kommisjonen
vil også publisere en vurdering
av en potensiell utvidelse
av CBAM til
flere nedstrømsprodukter og indirekte
utslipp. Det forventes at CBAM vil
bli revidert mellom 2026 og
2029.
I Norge ble regjering, bransjeforeninger
og fagforeninger enige
om fremtiden for CO
2
-
kompensasjonsordningen, som gjelder
fra 2024 til 2030. Den
reviderte ordningen inkluderer
også en
kobling til utslippsreduksjon og
forbedret energieffektivitet
i industrien.
Som en del av industripolitikken
vedtok EU i 2024 Critical Raw
Materials Act, som nå omfatter
aluminium
som strategisk råvare, og Net
Zero Industry Act, som setter
mål for innenlandsk produksjon
av grønn
teknologi. EU-kommisjonen har også kunngjort
et forslag til en ny Clean
Industrial Deal i 1. kvartal 2025.
I USA kan den nye administrasjonen
reversere noen av støtteprogrammene
knyttet til det grønne skiftet,
men omfanget er fortsatt uklart.
Konsekvenser
Bærekraftdrevne endringer i regulatoriske
rammeverk representerer hovedsakelig
en mulighet for Hydro.
Det kan imidlertid oppstå utilsiktede
konsekvenser som følge av
økt vekt på lovgivning som
er komplekse
og kan gi ulike utslag, som kan påvirke
konkurranseevnen til aluminium
i forhold til andre materialer,
den
økonomiske levedyktighet i Hydros
virksomhet og/eller muligheten til
å drive forretningsaktiviteter i visse
markeder.
Dersom slik lovgivning ikke overholdes
på tvers av flere lokale
og globale rammeverk, kan Hydro
bli
gjenstand for granskninger,
kriminelle og sivile sanksjoner
som bøter eller tilbaketrekking
av lisenser,
som kan ha vesentlig effekt
på våre økonomiske resultater.
I tillegg kan det medføre andre
negative
konsekvenser, som tap
av omdømme.
Risikoreduksjon
Der det er hensiktsmessig vil Hydro
fortsatt føre en aktiv dialog
med lovgivende myndigheter
og
bransjeforeninger for å sikre at
vilkårene for aluminium blir tatt
hensyn til. Hydro har vært
involvert i
utviklingen av internasjonale rammeverk
omkring klimaendringer og
klimagassutslipp samt råvarepolitikk
som støtter like konkurransevilkår i
bransjen.
Når det gjelder forskrifter for kraftsektoren
deltar Hydro i ulike aktiviteter
for å støtte og fremme
en
bærekraftig energipolitikk i de
regionene selskapet har virksomhet
i, i tillegg til å sikre
en
konkurransedyktig kraftforsyning til
egen virksomhet.
For mer informasjon, se
Regulatoriske vilkår
i kapittel
4. Eierstyring og selskapsledelse
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
>
5. Teknologisk
gjennombrudd
Påvirkning: L
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro er eksponert for ny teknologisk
utvikling både hos våre direkte
konkurrenter og knyttet til
konkurrerende materialer og bransjer.
Teknologi
som reduserer bærekraftavtrykket
til andre materialer,
kan gi en betydelig fordel og utfordre
aluminium på viktige
bruksområder.
Utvikling
Det legges stadig større vekt på
bærekraft, en trend som ventes
å fortsette i tiden framover.
Det foregår
forsknings- og utviklingsaktiviteter
på tvers av relevante bransjer vedrørende
CO
2
-frie
produksjonsmetoder og konkurrerende
materialer, som produksjon
av stål ved bruk av
hydrogen. I
aluminiumindustrien er det flere forskningsprosjekter
som undersøker inerte
anoder som teknologi for
å
redusere direkte prosessutslipp.
Konsekvenser
Vellykket industrialisering
av konkurrerende materialer
med mindre konsekvenser
for bærekraft kan øke
risikoen for substitusjon og føre til lavere
etterspørsel etter aluminium.
Vellykket kommersialisering
av banebrytende teknologiske
framskritt, slik som inerte
anoder, kan påvirke
Hydros konkurransefortrinn som
aluminiumsprodusent med et av
bransjens laveste karbonfotavtrykk.
Risikoreduksjon
Hydro ser på teknologi som et viktig virkemiddel
for å gjennomføre strategien
for økt lønnsomhet og
bærekraft. Hydro jobber med forskning
og utvikling internt, og deltar
i samarbeid og prosjekter
med andre
ledende industriselskaper,
universiteter og forskningsinstitusjoner.
Hydro følger også den eksterne
utviklingen tett.
Selskapet har identifisert og gjennomfører
flere teknologibaserte veikart
for å produsere aluminium
med
nær-null fotavtrykk. Dette inkluderer
styrking av resirkulering
av brukt aluminium, karbonfangst
og -lagring
samt CO
2
-fri elektrolyse gjennom en kloridbasert
prosess kalt HalZero.
Flere viktige milepæler er nådd
for
HalZero, blant annet sikring av
ekstern finansiering fra ENOVA
og bygging av et nytt testanlegg i
Porsgrunn.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Strategisk risiko
>
6.
Klimaendring
Påvirkning: L
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Risiko knyttet til klimaendringer
omfatter fysiske klimahendelser
som kan påvirke anleggsintegriteten
vår
(fysisk risiko), og strategiske
utfordringer som kan oppstå på
bakgrunn av klimapolitikk,
klimalovgivning
og kundenes etterspørsel etter
løsninger med null eller lavt karbonavtrykk
(omstillingsrisiko).
Fysisk risiko kan oppstå som
resultat av akutte eller kroniske
endringer i nedbørsmønster,
flom, knapphet
på vann eller andre naturressurser,
og variasjoner i havnivå,
uvær og temperaturer.
Omstillingsrisiko kan oppstå som
resultat av økt etterspørsel etter lavkarbonprodukter
og -løsninger,
høyere kostnader knyttet til klimagassutslipp
og innsatsfaktorer med
høyt karbonavtrykk, i tillegg til
endringer i markedsprisene på
aluminiumsprodukter.
Utvikling
Den fysiske klimarisikoen øker,
demonstrert ved hyppigere klimarelaterte
hendelser som flom, tørke
og
skogbrann. Hydro er eksponert for
fysisk klimarisiko gjennom sine
globale aktiviteter,
men klimarelaterte
hendelser hadde ikke noen vesentlige
konsekvenser
for virksomheten i løpet av
2024.
Omstillingsrisikoen kommer til uttrykk
gjennom økt etterspørsel
etter lavkarbonaluminium i våre
markeder. Salget av Hydro REDUXA
og Hydro CIRCAL har økt tilsvarende
etter hvert som Hydro
fortsetter å tiltrekke seg strategiske
partnere som har som
mål å avkarbonisere forsyningskjedene.
Hydros klimastrategi gir selskapet
en ledende posisjon for å forsyne
markedet med lavkarbonaluminium.
Hydro ser også at kunder og sluttbrukere
i økende grad er interessert
i vårt veikart for avkarbonisering
og
vår evne til å levere nær-null-produkter i god tid
før 2030.
Konsekvenser
Det er stor usikkerhet knyttet til konsekvensene
av fysisk risiko for Hydros
anlegg og virksomheter.
Fysisk
risiko kan omfatte oversvømmelse
av deponier, forstyrrelser
i produksjonsprosesser,
svikt i infrastruktur
og mulighet for større ulykker.
Omstillingsrisiko kan ha positiv
innvirkning på etterspørselen
etter og verdien på Hydros
lavkarbonprodukter og -portefølje,
samtidig som det også vil kreve
innføring av flere lavutslippsløsninger
gjennom hele verdikjeden. Dagens teknologi
kan vise seg utilstrekkelig
for å møte kravene til
avkarbonisering og utslippskutt,
noe som vil gjøre det nødvendig
å utvikle nye løsninger som kan
redusere karbonavtrykket i aluminiumsproduksjonen.
Risikoreduksjon
Hydro har gjort grundige vurderinger
av klimarisiko for å forstå
bedre hvilke konsekvenser fysiske
klimahendelser kan få for vår virksomhet.
Hydro har modellert
framtidige værforhold og innvirkningen
de
kan ha på våre anlegg basert på
klimamodeller og scenarioer
fra FNs klimapanel (IPCC).
De fysiske
klimarisikovurderingene ble oppdatert i
2023.
Vi arbeider nå med videre integrering
av resultatene og
risikostyring på operasjonelt nivå,
hvor den fysiske tilpasningen
av anlegg og robusthet i forsyningskjeden
følges opp på løpende basis.
For å håndtere omstillingsrisikoen
er målet at Hydros klimastrategi,
lobbyarbeidet knyttet til
framtidig
klimaregelverk og selskapets teknologi-
og markedsstrategier skal
være i overensstemmelse
med 1,5
graders-scenarioet. Vår langsiktige posisjon
og planlegging av drift og
økonomi reflekterer vår vurdering
av omstillingsrisiko. Hydros kompetanse
og posisjonering innenfor fornybar
energi, alumina og
aluminiumsprodukter med lavt karbonavtrykk,
sortering og resirkulering,
så vel som ambisiøse planer
for
avkarbonisering gir selskapet et
godt utgangspunkt for å
dra fordel av omstillingen til et
lavkarbonsamfunn.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
7. Utilstrekkelig anleggsintegritet
Påvirkning: H
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro er eksponert for en rekke risikoer
og farer, inkludert
kritisk utstyrssvikt, strømbrudd
og
naturkatastrofer, som kan
føre til driftsavbrudd
i våre forretningsområder.
Utvikling
Risikoen for store driftsforstyrrelser
er fortsatt gjenstand for kontinuerlig
oppmerksomhet. Det
har ikke
vært vesentlige avbrudd i virksomheten
ved gruver, raffineri,
smelteverk, energianlegg-
og pressverk i
løpet av 2024. Langsiktige risikoer
forventes å reduseres gradvis
med planlagte investeringer
for å
opprettholde og erstatte utstyr
på tvers av anlegg.
Konsekvenser
Produksjonsforstyrrelser kan redusere
eller forårsake stans i produksjonen
ved viktige anlegg og kan
pågå i flere perioder, noe
som kan ha vesentlig negativ
innvirkning på selskapets
økonomiske resultater
og kontantstrøm.
I Brasil har Hydro ansvaret for
og drifter et integrert system som
inkluderer gruve, rørledning
og
raffineringssystem. En forstyrrelse
i gruvedriften i Paragominas
kan følgelig gi negative konsekvenser
for
Alunorte og for de øvrige nedstrømsaktivitetene.
Deler av virksomheten ligger i nærheten
av større lokalsamfunn,
der uplanlagte driftshendelser også
kan
føre til en betydelig og potensielt
varig innvirkning på medarbeidernes,
kontraktørenes og
lokalsamfunnenes helse og sikkerhet,
og også på miljøet. Hydro
kan bli gjenstand for krav
eller bøter,
med ytterligere skade på selskapets
lønnsomhet og omdømme.
Risikoreduksjon
Ressursintegriteten i Hydros virksomhet
opprettholdes og forbedres
gjennom historisk høye
vedlikeholdsinvesteringer.
ISO 55001 Asset Management
-sertifiseringene for vår bauxitt
-
og
aluminavirksomhet er fornyet. Omfattende
reparasjoner og vedlikehold
langs Paragominas-
bauxittrørledningen fortsetter.
Rørledningens integritet
vil bli ytterligere validert gjennom
et nytt Pipeline
Inspection Gadget-prosjekt (PIG) som
er planlagt i 2025.
Reservekraftledningen mellom Paragominas
og Tomé
-Açu er ferdigstilt. Det
pågår forhandlinger om å
overføre driften til en privat aktør.
Hydro Aluminium Metal har god
framgang i prosjekter for
utskiftning eller oppgradering av
kritisk utstyr de
neste årene, blant annet transformatorer,
likerettere og kontrollsystemer
for elektrolyseceller og
brennovner.
Hydros portefølje av vannkraftanlegg
gjennomgår en rekke oppgraderingsprosjekter,
og drives fortsatt i
samsvar med de høye standardene
som er fastsatt av norske
myndigheter.
Hydro foretar jevnlige inspeksjoner
og vedlikeholdsaktiviteter,
gjennomfører omfattende
beredskapsopplæring med nøkkelpersonell
og har en rekke beredskapsplaner
på tvers av anleggene for
i
størst mulig grad å forhindre og
redusere driftsforstyrrelser.
Motstandskraften mot strømbrudd
forbedres,
der det er hensiktsmessig av automatiserte
transformatorstasjoner,
kraftproduksjonsanlegg
og
reserveanlegg.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
8. Omfattende juridisk-
eller etterlevelsehendelse
Påvirkning: H
Sannsynlighet: L
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro er forpliktet til å handle i samsvar
med gjeldende lover og forskrifter.
Selskapet kan imidlertid
fortsatt bli negativt påvirket av undersøkelser
og straffe-
eller sivilrettslige prosesser for
påstått
manglende samsvar knyttet til konkurransebegrensende
eller korrupt praksis, produktkvalitet,
miljø, helse
og sikkerhet, personvern, markedsregulering
eller handelssanksjoner.
Utvikling
Hydros eksponering for juridisk
risiko og risiko knyttet til manglende
etterlevelse vurderes
som stabil. Alle
forretningsenheter identifiserer og
evaluerer slik risiko regelmessig,
og iverksetter tilsvarende
risikoreduserende tiltak. Risiko som
følge av regulatorisk utvikling
på ulike etterlevelsesområder
håndteres gjennom kontinuerlig forbedringsarbeid
knyttet til Hydros
compliance-systemer og
prosesser.
Én hendelse i forbindelse med etterlevelse,
som involverte et amerikansk
datterselskap, ble løst i
desember 2023 da Hydro Extrusion
USA, LLC ble dømt i samsvar
med en fremforhandlet avtale
(plea
agreement). I henhold til avtalen
erkjente selskapet en føderal
forseelse mot lov om luftkvalitet
(Clean Air
Act) ved Hydros støperi i The Dalles
i Oregon. Parallelt har selskapet
inngått en treårig
administrasjonsavtale med amerikanske
EPA Suspension
and Debarment Division når det
gjelder denne
saken. Selskapet sendte inn sin
første årsrapport i henhold
til fristen i september 2024,
og oppfyller
vesentlig sine forpliktelser i henhold
til administrasjonsavtalen.
Konsekvenser
Det kan forekomme vesentlige
negative effekter på Hydros virksomhet
hvis våre kontroller og tiltak viser
seg å være utilstrekkelige for
å redusere risikoen for manglende
overholdelse av gjeldende lover
og
forskrifter. Potensielle
konsekvenser spenner fra
bøter, rettssaker
og omdømmerisiko, tilbaketrekking
av
lisenser og suspensjon eller driftsstans,
og kan dermed forårsake vesentlig
negativ innvirkning
på Hydros
driftsresultat, kontantstrøm og
økonomiske stilling.
Risikoreduksjon
Hydros regler for etiske retningslinjer
(Code of Conduct) krever
etterlevelse av lover og regler,
samt
globale direktiver og prosedyrer.
Disse gjennomføres og følges
systematisk opp gjennom
selskapets
etterlevelsessystem, som er basert
på en klar styringsstruktur
med definerte roller og ansvarsområder
for
styring av relevant etterlevelserisiko.
Forretningsområdene har et klart
ansvar for å opptre i samsvar
med lover og regler,
samtidig som de får
støtte fra konsernstab for etterlevelse
og kompetent personell i
andre funksjoner. Selv
om systemet
omfatter kontroller og aktiviteter
for å forebygge, avdekke,
rapportere og respondere på
manglende
etterlevelse, ligger hovedvekten på
forebygging av vesentlige overtredelser.
Foruten retningslinjer og prosedyrer,
har Hydro et omfattende opplæringsprogram
tilpasset selskapets
risiko og profil for å bygge og
opprettholde en sterk bedriftskultur
preget av etterlevelse og
integritet. Hydro fremmer også aktivt
sin varslingstjeneste slik at
ansatte og eksterne tredjeparter
kan
rapportere bekymringer 24 timer
i døgnet, 7 dager i uken,
på flere språk via telefon (gratis)
eller online.
Rapporteringen, som kan være
anonym eller identifisert, støttes
av informasjon på Hydros
nettsted og
sterk beskyttelse mot represalier.
Se mer informasjon i avsnittet
Forretningsførsel
i kapittel 5. Bærekraftsrapporter”
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
9. Vesentlig
brudd på nettsikkerheten
Påvirkning: M
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydros Informasjon og Teknologi
(IT) infrastruktur er kritisk for
alle deler av vår virksomhet, fra
systemer
for prosesskontroll ved produksjonsanlegg
til sentrale databaser og systemer
for ekstern rapportering.
Cyberkriminalitet er et økende
globalt problem som eksponerer
Hydro for en rekke trusler
mot integritet,
tilgjengelighet og konfidensialitet i Hydros
systemer. Truslene
kan bestå i forsøk på
å få tilgang til
informasjon, angrep av løsepengevirus,
angrep mot forsyningskjeden,
tjenestenekt og andre brudd
på
digital sikkerhet.
Utvikling
Den underliggende cyberrisikoen for
industrielle kontrollsystemer ligger
fortsatt på et høyt nivå, noe
som
gjenspeiler den geopolitiske konteksten
og den høye frekvensen
av nettkriminalitet. Angrep på
forsyningskjeden er en økende trend
i hele bransjen (både
ondsinnede og utilsiktede), og
produksjonsselskaper er ofte viktige
mål.
Eksterne trusler knyttet til cyberangrep
utvikler seg stadig etter hvert
som trusselaktører fortsetter
å finne
nye løsninger og utvikle sine teknikker
for å lykkes bedre med
sine angrep, og selskaper
må tilpasse seg
raskt.
Konsekvenser
Et cyberangrep kan ha en rekke ulike
konsekvenser,
som for eksempel HMS-hendelser,
driftsavbrudd og
lekkasje av private eller konfidensielle
data. Slike lekkasjer kan
også påvirke vårt omdømme
og føre til
bøter mot Hydro.
Risikoreduksjon
Hydro følger fortsatt nøye med på
den ustabile geopolitiske situasjonen
i Europa og andre
geografiske
områder hvor selskapet har virksomhet
og hvor mulige ringvirkninger av cybertrusler
kan påvirke stater
og selskaper over hele verden.
Hydro arbeider kontinuerlig for å
redusere cyberriskoen gjennom
oppfølging på etterlevelse
av
sikkerhetskrav og monitorering av
effektiviteten av eksisterende
sikkerhetsfunksjoner.
I 2025 vil Hydro
fortsette å forbedre sin risikostyringsprosess
for cybersikkerhet på tvers
av konsernet, for å håndtere
de
mest sannsynlige trusselscenarioene
og de spesifikke taktikkene som
brukes. Disse forbedringene
vil
hjelpe selskapet å møte økende krav
til nettsikkerhet fra kunder
og myndigheter.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
10. Risiko for ikke å
oppfylle forventninger til samfunnsansvar
Påvirkning: M
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro har som mål å opptre på
en etisk og sosialt ansvarlig
måte. Hydro kan likevel bli eksponert
for
påstander eller oppfatninger om at
selskapet ikke opptrer etisk
eller sosialt ansvarlig. Dette
kan påvirke
vår legitimitet, særlig i tilknytning
til menneskerettigheter.
Utvikling
Risiko knyttet til samfunnsansvar
påvirkes av økte forventninger
blant kunder og samfunnet,
økt
oppmerksomhet og utvikling av lovgivning
i Norge, Brasil,
Tyskland, og implementeringen
av EUs nye
aktsomhetsdirektiv (EU Corporate
Sustainability Due Diligence
Directive, heretter CSDDD).
EU går også
videre med sin forskrift om forbud
mot tvangsarbeid, som har
som mål å stoppe innkjøp
fra regioner med
risiko for statlig sponset tvangsarbeid.
Hydro mener at transparent kommunikasjon
når det gjelder bærekraftskrav,
inkludert samfunnsansvar,
er
avgjørende for å oppnå tillit. Selskapet
får stadig oftere forespørsel
fra kunder og samfunnsorganer
om å
verifisere etiske anskaffelser
og sosiale tiltak på tvers av
verdikjeden, fra utvinning av
bauxitt til forsyning
av skrap og ferdige produkter.
Dette inkluderer en
økning i målrettede spørsmål om
våre
aktsomhetsaktiviteter med henvisning
til åpenhetsloven.
På bakgrunn av økende geopolitisk
usikkerhet og polarisering vil man
sannsynligvis se stadig
flere tilfeller
av mangelfulle sosiale forhold i noen
av de områdene hvor Hydro
har virksomhet og i deler av
verdikjeden.
Konsekvenser
En svekkelse av selskapets sosiale
aksept kan påvirke muligheten
til å opprettholde optimal
produktivitet
ved noen anlegg, og Hydro vil ikke
lenger blir sett på som
et ansvarlig selskap. Tap
av offentlig tillit kan
påvirke omdømmet vårt både på kort
og lang sikt, noe som igjen
vil påvirke vår evne til å skaffe
kapital og
i siste instans føre til tap av
markedsandeler.
Uro i lokalsamfunn rundt våre
anlegg kan påvirke sikkerheten
og også skape problemer
knyttet til
logistikk.
Andre potensielle konsekvenser kan
være bøter eller straff,
risiko knyttet til kontrakter,
rettssaker,
tilbaketrekking av lisenser og midlertidig
stans eller nedstenging av virksomhet,
som dermed kan ha
vesentlig negativ innvirkning på Hydros
driftsresultater, kontantstrøm
og økonomiske stilling.
Risikoreduksjon
Som del av Hydros strategi for samfunnsansvar
har selskapet definert prioriterte
satsingsområder og mål,
og innført disse i konkrete direktiver,
policyer, prosedyrer
og samfunnsutviklingsprogrammer
for å styre
risiko og muligheter på tvers av
selskapet.  Hydro har startet
et CSDDD-prosjekt på tvers av konsernet,
som har som mål å fremtidssikre
organisasjonen vår innen utgangen
av 2027.
Hydro fortsetter å implementere due
diligence for menneskerettigheter
i våre forretningsprosesser,
inkludert egen drift, innkjøpsaktiviteter
og prosjekter,
samt bygge opp vår interne kompetanse
innen
menneskerettighetsstyring basert
på OECDs retningslinjer for ansvarlig
forretningsvirksomhet og
FNs
veiledende prinsipper for næringsliv
og menneskerettigheter.
Vi samarbeider i bransjeinitiativer
og investerer i partnerskap for
å støtte arbeid med menneskerettigheter
og en positiv samfunnsutvikling, for
eksempel gjennom medlemskapet
i ICMM og samarbeidet
med
Amnesty International i Norge.
Aluminium Stewardship Initiative (ASI)
-sertifisering av anlegg i
hele verdikjeden gir interessenter
en
tredjepartsverifisering av at selskapet
driver virksomheten i henhold
til globalt akseptert god praksis.
Se mer informasjon i kapittelet om
Menneskerettigheter,
arbeidstakere i verdikjeden
og
berørte
lokalsamfunn
for mer informasjon.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
11. Den neste
pandemi
Påvikning: L
Sannsynlighet:
M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydros vertikalt integrerte verdikjede
og globale fotavtrykk er utsatt
for rask utvikling og spredning
av
smittsomme sykdommer.
De tiltakene Hydro iverksetter
i forkant av og som respons
på en pandemi, kan påvirke
selskapets evne
til å opprettholde stabil drift på
tvers av forretningsområder
og konsernfunksjoner.
Utvikling
Hydro drev virksomhet gjennom hele
den forrige pandemien
uten større forstyrrelser,
men noen av våre
ansatte kan fortsatt være mentalt
eller fysisk påvirket av
de langsiktige effektene av
COVID-19. Vi
fortsetter å legge vekt på mental
helse gjennom et bredt spekter
av tiltak, og oppmuntrer til
vaksinasjon i
henhold til retningslinjene som er fastsatt
av myndighetene.
Hydro overvåker regelmessig utviklingen
av sykdommer som potensielt kan
påvirke regionene der vi har
virksomhet, og har vært spesielt oppmerksomme
på utbruddet av m-kopper etter
varsler fra Verdens
helseorganisasjon. Dette fungerte
som grunnlag for løpende
å kontrollere relevansen av
våre
risikoreduserende tiltak som beskrevet
i avsnittet nedenfor.
Konsekvenser
Rask smittespredning blant ansatte,
kontraktører, interessenter
og lokalsamfunn kan føre
til langvarig
nedstengning av virksomheten, enten
på grunn av statlige restriksjoner,
utilstrekkelig bemanning,
sosial
uro eller vår manglende evne til
å sørge for et trygt miljø.
De innkommende og utgående forsyningskjedene
til Hydro, våre leverandører
og kunder kan også
møte
begrensninger som har ytterligere
påvirkning på produksjon og
salg.
I det store bildet kan en global
pandemi forårsake akutte,
kortsiktige finansielle sjokk
samt langsiktige
skader på økonomisk vekst, noe
som kan påvirke etterspørselen
etter våre produkter betydelig
og
forårsake en vesentlig negativ innvirkning
på driftsresultater,
kontantstrøm og økonomi.
Risikoreduksjon
Hydros strategi for å forberede
selskapet på fremtidige pandemier
fortsetter å være basert
på fullt
samarbeid med lokale myndigheter
og overholdelse av regler,
supplert med et fleksibelt utvalg
av
selskaps-
og anleggsspesifikke tiltak.
Der det er relevant, er retningslinjer
og regelverk fra nasjonale
myndigheter, for eksempel
knyttet til
reiserestriksjoner, fysisk
avstand, hjemmekontor eller full nedstenging
av samfunnet, reflektert i våre
interne policyer og prosedyrer.
Vi evaluerer våre
viktigste sårbarheter og risikoer i
forbindelse med
pandemier gjennom vurdering av sikkerhet
og tilpasningsevne, som
støtter utvikling og gjennomgang
av
robuste beredskaps- og driftsplaner.
Andre tiltak som er implementert tidligere
og som kan gjeninnføres,
er blant annet økt lagernivå
av viktige
råvarer for å redusere eksponeringen
for forstyrrelser i forsyningskjeden,
og likviditetsbevarende tiltak
som kan redusere kostnader og
investeringer og sikre nok
likviditet til å håndtere de
økonomiske
konsekvensene av eventuelle nedstengninger.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for uønskede hendelser
>
12. Vesentlige
endringer i beskatning
Påvirkning: L
Sannsynlighet:
M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro er opptatt av å betale rett
skatt til rett tid i forhold til
hvor verdiskaping skjer.
Vår globale virksomhet
er kompleks og eksponert for endringer
knyttet til regelverk innenfor
direkte og indirekte beskatning,
herunder også tiltak fra OECD/EU, f.eks
den globale skattereformen
(Pilar ll). I tillegg skjer det
mange
endringer i lokale skatte-
og avgiftsregler, som
stadig påvirker det globale skattelandskapet,
og som er
krevende å forutse og håndtere.
Utvikling
Skattesystemet i Brasil er fortsatt
komplisert og ustabilt, med
en lang rekke direkte og indirekte
skatter og
avgifter som ilegges på føderalt, statlig
og kommunalt nivå. Blant
disse er Imposto Sobre Circulação
de
Mercadorias e Serviços (ICMS), en
indirekte statsskatt på salg
av varer og tjenester.
Brasil har et
generelt fritak for ICMS på eksport.
I henhold til en 15-årig
avtale inngått i 2015 med staten
Para, har
Hydros lokale virksomheter under visse
betingelser rett til utsettelse
av ICMS. En eventuell
avvikling av
denne avtalen kan ha vesentlig
negativ effekt på Hydros finansielle
resultat fra den brasilianske
virksomheten.
I november 2024 lanserte staten
Pará et skatteamnesti-program
(REFIS), som tillater
oppgjør av visse
skattetvister med betydelig rabatt
på bøter og renter. Hydro
har besluttet å delvis følge REFIS
(for visse
ICMS-saker) i fjerde kvartal, og de tilhørende
rettstvistene blir nå trukket tilbake
fra domstolene.
Brasil har lansert både en forbruksavgiftsreform,
som påvirker ICMS-rapporteringen
på lengre sikt, samt
nye regler for internprising. Analysen
av de nye forskriftene
pågår fortsatt. Så langt har
ingen betydelige
ulemper for Hydro blitt identifisert.
Hydro er involvert i mange skattetvister
knyttet til konsernets virksomhet
i Brasil.
Midlertidige safe harbor-regler for perioden
2024-2026 vil forenkle etterlevelsen
for Hydro i Norge
under
OECDs globale skattereformen (Pilar
ll). Innsamling og systematisering
av nødvendig informasjon for
lokal og sentral skatterapporering
er forventet å by på visse utfordringer,
og vil bli håndtert
gjennom
utvikling av nye verktøy og rutiner.
Den midlertidige økningen i arbeidsgiveravgift
på høyere lønninger som
ble innført i Norge i 2023,
vil
opphøre fra 2025. Imidlertid vil
andre særregler, slik
som begrensninger i
effektivt fradrag for utenlandske
skattekreditter og ordninger for inngående
mva-fradrag, kunne medføre ineffektivitet
og potensielt øke
skattekostnadene for konsern som
har hovedkontor i Norge.
Konsekvenser
Endringer i globale og lokale skatteregler
kan iverksettes med korte tidshorisonter,
og ha betydelig
innvirkning på Hydros økonomiske
resultater. Slike endringer
kan også påvirke beslutninger
knyttet til
framtidige investeringer.
Risikoreduksjon
Hydro er kontinuerlig i dialog med lokale,
regionale og statlige politikere
og bransjeforeninger vedrørende
endringer i skatteregler som kan
påvirke Hydros virksomhet.
Dialogen dreier seg i hovedsak
om Hydros
bidrag til en bærekraftig verdikjede
for aluminium, og behovet
for et konkurransedyktig
og forutsigbart
rammeverk.
Hydro overvåker og reagerer kontinuerlig
på relevante globale, regionale
og nasjonale regulatoriske
initiativer og endringer,
inkludert utkastet til selskapsskatterammeverket
(BEFIT-forslaget) og direktiver
om internprising i EU.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
HMS-risiko
>
13. Dødsulykker eller livstruende
ulykker
Påvirkning: M
Sannsynlighet:
M
Trend:
ä
Beskrivelse
Hydros virksomhet spenner fra
gruvevirksomhet i Brasil, produksjon
av primæraluminium i Norge
og
Brasil, ekstrudering i Europa, USA, Sør
-Amerika og Kina, til resirkulering
av brukt metall i Europa samt
produksjon av fornybar kraft. Tilknyttede
aktiviteter involverer alvorlig
sikkerhetsrisiko som, om de
ikke
kontrolleres, kan forårsake alvorlige
skader eller dødsulykker.
Til tross for at Hydro
gjør sitt aller beste for å unngå
det, skjer det likevel høyrisikohendelser.
Alle slike
hendelser tas på alvor og granskes
for å finne underliggende
årsaker slik at de ikke
gjentar seg.
Utvikling
Høyrisikohendelser (HRI) henviser
til hendelser som potensielt kunne
ha vært dødelige eller forårsaket
livstruende skader. Antall HRI
-er reduseres generelt i
antall og frekvens fra år til år,
men antall hendelser
som mer spesifikt kunne ha vært
dødelige, økte i løpet av 2024.
Ett kontraktørrelatert dødsfall skjedde
ved Albras-smelteverket i juli 2024. Ulykken
skjedde under
vedlikeholdsaktiviteter (omforing), og
den underliggende årsaken
er relatert til elektrisk støt.
Initiativer som ble rullet ut i løpet
av perioden inkluderer robuste
egenvurderingssystemer
for alle
forretningsområder samt forbedringer
i forvaltning av anlegg
og eiendeler.
Konsekvenser
Arbeidsrelaterte dødsfall har en traumatisk
og langvarig psykologisk effekt
på familie, nære venner
og
kolleger.
Livsendrende skader kan påvirke livskvaliteten
til den som er skadet, og
krever ofte betydelige
tilpasninger både hjemme og på jobb.
Det kan ha langvarige psykologiske
konsekvenser for den som
er
skadet og hans/hennes familie,
og medfører ofte et behov for løpende
økonomisk støtte. Politiet
eller
andre helse-
og sikkerhetsmyndigheter kan
pålegge sanksjoner,
inkludert fengsel og bøter.
Det kan også
føre til at Hydro må stenge ned virksomhet,
og bli utsatt for rettssaker,
sanksjoner eller skade på
selskapets omdømme. Sivile søksmål
kan føre til erstatningskrav.
Risikoreduksjon
Sikkerhet er vår høyeste prioritet. Hydro
har en robust tilnærming
til HMS. Dette inkluderer
engasjerte og
svært synlige ledere på fabrikkgulvet,
velutviklede HMS-styringssystemer,
sammen med ansatte og
kontraktører som er aktivt engasjert
i daglige HMS-risikostyringsaktiviteter
som arbeidstillatelser,
risikovurderinger og rotårsaksanalyser.
Sikkerhetsgjennomganger av elektro
-området pågår i Bauxite & Alumina,
Aluminium Metal og på
konsernnivå. Sistnevnte består av
elektroingeniører og HMS-spesialister
som møtes regelmessig for
å
gjennomgå elektro-risikoer,
undersøke og analysere HRI-er samt
definere minimumskrav som
skal
implementeres.
Det er utarbeidet og iverksatt
tiltak som skal redusere sannsynligheten
for dødsulykker og livsendrende
hendelser på alle forretningsområder.
Hydros prosedyrer for forebygging
av dødsfall er iverksatt
på alle
forretningsområdene og forbedres kontinuerlig.
Tiltak mot høyrisikohendelser og
gjennomføring av disse blir
nøye gjennomgått for å sikre
gode
prosesser og læring ved alle
anlegg i selskapet. Det holdes
også hyppige nettverksmøter
om helse, miljø,
sikkerhet og sikring der spesialister
fra alle forretningsområdene
kan diskutere forebyggende
tiltak etter
høyrisikohendelser og dele beste
praksis og innovative løsninger.
Maskinsikkerhet og hendelser
knyttet
til anleggsintegritet får ekstra
oppmerksomhet for å unngå svikt,
og er et område selskapet
ønsker å
forbedre ytterligere.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
HMS-risiko >
14. Risiko knyttet til utilstrekkelig
sikring
Påvirkning: L
Sannsynlighet: M
Trend:
ä
Beskrivelse
Hydro er eksponert for risiko knyttet
til vold, ran og tyveri på
offentlig sted. Denne typen
risiko er særlig
aktuell i Barcarena-regionen i Brasil,
men også i andre områder,
som i Reynosa og
Monterrey i Mexico.
Utvikling
Skytevåpenrelaterte hendelser og
ran fortsatte å forekomme i 2024
i forbindelse med Hydros
virksomhet i
Paragominas, Barcarena og Mexico.
Ingen Hydro-ansatte ble skadet
i disse hendelsene. Det er
iverksatt
sikkerhetsreduserende tiltak for å
beskytte ansatte ytterligere
og forebygge andre hendelser.
Volden i
Barcarena og omliggende områder
er fortsatt sammenlignbar med
tidligere år, på
et nivå som gir grunn
til
bekymring. Det oppsto en høyrisikohendelse
som involverte skytevåpen,
der sikkerhetsvakter ble
overfalt
og ranet. Hydro følger også med på
den bekymringsfulle sikkerhetssituasjonen
i Reynosa og Monterrey,
selv om den ikke har innvirkning
på forretningsvirksomheten.
Krigen mellom Russland og Ukraina
har økt risikoen for sabotasje,
cyberangrep og internasjonale
politiske spenninger. Eskaleringen
av konflikten i Midtøsten og spenningene
mellom Israel, Hamas,
Hizbollah og Iran fortsetter å skape
internasjonal usikkerhet
rundt potensialet for en økning
i terrorangrep
og at konflikten sprer seg til andre
regioner, som
de pågående Houthi-angrepene
på skipstrafikken i
Rødehavet.
Konsekvenser
En hendelse knyttet til utilstrekkelig
sikring kan føre til psykiske
skader, alvorlige
personskader eller i
verste fall ett eller flere dødsfall.
Risikoen for kidnapping med krav
om løsepenger er også til stede.
Sikringshendelser kan potensielt være
assosiert med miljøhendelser
gjennom angrep på Paragominas
bauxittrørledning og resultere i forretningsavbrudd.
Risikoreduksjon
Hydro Bauxite & Alumina har et
eget team som overvåker sikkerhetsrisikoer
nøye, og er i tett kontakt
med relevante myndigheter i områdene
selskapet opererer i.
Opplæringen av sikkerhetsteamet
i Brasil
fortsetter. Det gjennomføres
regelmessige sikkerhetssamtaler
som omfatter alle Hydros anlegg,
inkludert
energi- og ekstruderingsanlegg. Prosjektsikkerhetsplanleggingen
har implementert avbøtende
tiltak for å
motvirke potensiell kriminell aktivitet langs
rørledningen, og dette
pågår og utvikles.
Konsernets sikkerhetsstab følger
nøye med på risikoen for
hendelser knyttet til utilstrekkelig
sikring i
Brasil, og holder god kontakt både
med begge Hydros anlegg i
Mexico med en månedlig
sikkerhetsoppdatering for å sikre
at sikringstiltakene som gjøres
er forsvarlige i henhold til
utvikling og
trusselbilde. Regelmessige sikkerhetsoppdateringer
blir formidlet til alle Hydros
forretningsområder med
informasjon og råd om eventuelle
reise-, sikkerhets-
eller beredskapstiltak som kan være
nødvendige.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
HMS-risiko >
15. Miljøpåvirkning
Påvirkning: M
Sannsynlighet: M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydros gruve- og industrivirksomhet
er eksponert for potensiell
risiko som kan føre til negativ
miljøpåvirkning. Denne risikoen er
vanligvis langsiktig og kan
være knyttet til effekten
av kjente og
ukjente historiske og aktuelle utslipp
til luft, vann og jord i
området rundt Hydros virksomheter.
Mange av anleggene har kjente
historiske miljøforhold som det
må ryddes opp i før
nedstenging av
anlegget. Eksempler er områder
med forurenset grunn og deponier
som potensielt kan påvirke
miljøet
hvis det oppstår en eksponeringsvei,
for eksempel ved overføring
til næringskjeden via grunnvann.
Utvikling
Bruk av kjemikalier og avfallsproduksjon
foregår ved alle anlegg, med en
iboende risiko for utslipp
og
lekkasjer. Blant våre forretningsområder,
er det Aluminium Metal og Bauxite
& Alumina som er mest
eksponert for mulig negativ miljøpåvirkning
på grunn av mengden av farlige
stoffer som brukes i
virksomheten, og beliggenheten til store
anlegg. Sammenlignet
med året før, er
det en reduksjon i antall
miljøhendelser rapportert på tvers
av Hydro i 2024.
Selv om bauxittgruvedrift i Amazonas
-regionen krever fjerning av
overjord samt vegetasjonsrydding
med
betydelig påvirkning på det biologiske
mangfoldet, tillater utvinningsmetoden
progressiv rehabilitering av
de utvunnede områdene. Hydro
Paragominas har en robust
rehabiliteringsprosess
på plass, med viktig
støtte fra Biodiversity Research Consortium
(BRC), og Hydro forfølger sine
egne Nature Positive-relaterte
ambisjoner for å supplere den pågående
1:1-rehabiliteringspraksisen.
Konsekvenser
Denne typen hendelser kan ha betydelige
og potensielt varige negative konsekvenser
for livet i havet,
dyreliv og planteliv, og
kan også medføre helse-
og sikkerhetsrisiko for lokalsamfunn
i nærheten hvis for
eksempel grunnvannet blir forurenset.
De kan også føre til at
Hydro må stenge ned virksomhet,
eller til
bøter, rettsaker eller tvister,
negativ effekt på omdømmet
og vesentlig effekt på økonomiske
resultater og
kontantstrøm.
Risikoreduksjon
Alle anlegg i Hydro plikter å ha
handlingsplaner for kjent historisk
ansvar knyttet til sine aktiviteter.
Disse
er godkjent av relevante myndighetsorganer.
Selv om eldre utbedringsplaner
er egnet for kjente risikoer,
kan potensielle undersøkelser avdekke
ukjente risikoer.
Hydro utfører omfattende risikovurderinger
for å redusere risikoene
for våre virksomheter. Disse
dekker
blant annet modellering av framtidige
værforhold og den innvirkning
de kan ha på Hydros anlegg,
basert
på eksisterende klimamodeller fra
FNs klimapanel (IPCC), og scenarioer
for politisk, juridisk og
teknologisk risiko og markeds-
og omdømmerisiko.
Teknologien
med tørrfylling av avgangsmasser
gjør det mulig å returnere
nytt avfall fra bauxittgruvedrift
til
åpne områder og gruveområder før
rehabiliteringsprosessen, i stedet for
å deponeres i separate,
permanente lagringsområder.
BRC-relaterte aktiviteter forbedrer
kontinuerlig rehabiliteringen
i
Paragominas. De langsiktige planene
for No Net Loss tar
sikte på å redusere restpåvirkningen
på
biomangfoldet, og har modnet ytterligere
i 2024. Alle anlegg
må følge konsernets standarder for
håndtering av kjemikalier og avfall
for å redusere risikoen knyttet
til lagring, håndtering
og fjerning av
farlige stoffer. Håndtering
av kjemikalier og kontrolltiltak
for å forebygge lekkasjer
er inkludert i
forretningsområdenes internrevisjonsprogrammer.
Hydro har gjort en analyse
av fluorutslipp fra de
norske smelteverkene, og lagt
planer for å redusere effekten
på den lokale hjortebestanden.
Innhold
Risikostyring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
HMS-risiko >
16. Strukturell svikt eller
annen storulykke
Påvirkning: M
Sannsynlighet:
M
Trend:
à
Beskrivelse
Hydro er eksponert for risiko for storulykker,
som svikt eller sammenbrudd
i vannkraftdammer,
hendelser
knyttet til deponiet for avgangsmasse
i Paragominas eller deponiene
for bauxittrester ved
Alunorte eller
Schwandorf, kollaps i hele havnestrukturen
ved aluminaraffineriet Alunorte,
eller skader på
bauxittrørledningen mellom Paragominas
og Alunorte.
Utvikling
Omfattende reparasjoner, inspeksjoner
og vedlikehold av rørledningen ble
videreført i 2024.
Den pågående implementeringen
av Global Industry Standard
on Tailings
Management (GISTM) i Hydro
reduserer risikoen for potensiell svikt
i lagringsanlegg for avgangsmasse
(Paragominas) og bauxittrester
(Alunorte).
Konsekvenser
Dersom slike hendelser skulle inntreffe,
vil de kunne få betydelige
og potensielt varige negative
konsekvenser for miljøet og for helse
og sikkerhet for våre ansatte
og lokalsamfunn i nærheten. I
tillegg
kan Hydro bli nødt til å stenge
ned virksomhet eller risikere
bøter, rettstvister og
skade på selskapets
omdømme, som ha betydelig negativ
effekt på driftsresultat, kontantstrøm
og økonomisk stilling.
Risikoreduksjon
Hydro forsøker kontinuerlig å redusere
sannsynligheten for større
ulykker gjennom risikoreduserende
aktiviteter. Hydro har forpliktet
seg til å overholde
GISTM-standarden for avfallshåndtering
innen
gjeldende tidsfrister, sammen
med ytterligere initiativer som
teknologien for tørrfylling av
avfall for å bidra
til å redusere langsiktig risiko i
Paragominas. Når det gjelder
lukkede deponier for avgangsmasse,
er
risikoen for svikt under ulike forhold,
for eksempel ekstremvær
og seismiske hendelser (definert
som
hendelser med en statistisk sannsynlighet
på 1:10000), under vurdering.
Det omfattende programmet
med reparasjon og vedlikehold av
rørledningen fra Paragominas
pågår
fortsatt. Sikkerhetsutfordringer forbundet
med rørledningens lengde
og avsides beliggenhet håndteres
ved hjelp av et robust og godt innarbeidet
risikostyringssystem for forebygging
av alvorlige hendelser.
Hydros portefølje av vannkraftanlegg
gjennomgår en rekke oppgraderingsprosjekter,
og drives fortsatt i
strengt samsvar med de høye standardene
som er fastsatt av norske
myndigheter.
Innhold
Hydro-aksjen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro-aksjen
Introduksjon
Kursen på Hydro-aksjen var
62,5 kroner ved utgangen av
2024.
Avkastning ekskludert utbytte
1)
for 2024 var -6,1 kroner,
eller -8,8
prosent. Hydro utbetalte utbytte for
2023 på NOK 2,5 per aksje i
mai
2024. Generalforsamlingen vedtok
i mai 2024 et nytt program for
tilbakekjøp av aksjer for 2 milliarder kroner.
31.desember 2024 var ca.
60 prosent av dette tilbakekjøpsprogrammet
gjennomført. Det tidligere
tilbakekjøpsprogrammet som ble
offentliggjort i september 2023,
ferdigstilte markedsdelen 31. januar
2024. Innløsing og kansellering av
alle aksjer inklusive aksjer eid av
den norske stat knyttet til
det tidligere
programmet var godkjent for kansellering
av Generalforsamlingen
i
mai 2024 og offisielt registrert
i juni 2024. Total
aksjonæravkastning
2)
for 2024 endte på -5,2 prosent. Hydros
styre foreslår å betale et
utbytte på 2,25 kroner per aksje
for 2024, som skal godkjennes
av
generalforsamlingen 9. mai 2025, for
å gjenspeile Hydros sterke
finansielle stilling. Den foreslåtte
utbetalingen reflekterer Hydros
engasjement om å gi aksjonærene et
forutsigbart og
konkurransedyktig utbytte.
Se
liste over hovedaksjon
æ
rer
p
å
Hydros nettside.
Gjennomsnittlig utbetalingsforhold de
siste fem årene er på
67 prosent. Det var 2 009 015
998 utstedte aksjer ved utgangen
av
2024. Til sammen 1
028 498 807 Hydro-aksjer ble omsatt
på Oslo
Børs (OSE) i løpet av 2024, til
en verdi av 66,38 milliarder kroner.
I
gjennomsnitt ble det omsatt 4
033 329 Hydro-aksjer per dag på
Oslo
Børs i løpet av 2024. Hydro-aksjen
er notert på Oslo Børs, mens
selskapets amerikanske depotaksjer
(American Depositary Shares,
ADS) omsettes på OTCQX International
i USA, som er det høyeste
nivået i markedet for unoterte
aksjer i USA.
Se
listen over aksjon
æ
rer
p
å
Hydros nettside
Utbyttepolitikk
Den langsiktige avkastningen til
aksjonærene skal reflektere
Hydros
økonomiske verdiskaping over tid. Samlet
avkastning til aksjonærene
består av utbytte og aksjekursutvikling.
1. Avkastningen beregnes
basert på aksjens åpningskurs
og lukkekurs for året.
2. Totalavkastning for aksjonærene
inkluderer aksjens åpningskurs,
utbetalte utbytter
i løpet
av året og lukkekursen.
Hydros utbyttepolitikk er å utbetale
minimum 50 prosent av justert
resultat etter skatt over forretningssyklusen
som ordinært utbytte til
Innhold
Hydro-aksjen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
aksjonærene. Utbyttepolitikken har
et minimumsutbytte på 1,25 kroner
per aksje.
Når utbyttet skal fastsettes for et
gitt år, vil det
tas hensyn til forventet
inntjening, framtidige investeringsmuligheter,
utsiktene på de globale
råvaremarkedene og den finansielle
stillingen. Hydro tar sikte på
en
justert netto gjeld på rundt 25 milliarder
kroner over
forretningssyklusen.
Tilbakekjøp av aksjer eller ekstraordinære
utbytteutbetalinger kan
komme i tillegg til ordinært utbytte i
perioder med gode resultater,
forutsatt at konjunkturene på råvaremarkedet
og eventuelle
kapitalbehov for framtidig vekst
tillater det. Den samlede
utbetalingen
skal reflektere Hydros mål om å
gi sine aksjonærer en
konkurransedyktig avkastning i forhold
til alternative investeringer i
sammenliknbare selskaper.
Hydros styre kommer normalt
med forslag
til utbytte per aksje i forbindelse
med publiseringen av resultatene
for
fjerde kvartal. Generalforsamlingen
tar så stilling til dette
forslaget i
mai, og det vedtatte utbyttet blir
deretter utbetalt til aksjonærene
i mai
eller juni.
Hydro utbetaler ordinært utbytte en
gang i året. For aksjonærer
som
ikke er bosatt i Norge, vil det
trekkes kildeskatt fra utbyttet i
henhold til
gjeldende bestemmelser.
Tilbakekjøp av aksjer
I perioder med sterk inntjening kan
Hydro vurdere å benytte
tilbakekjøp av aksjer i tillegg til ordinær
eller ekstraordinær
utbytteutbetaling. Slike vurderinger vil
bli gjort i lys av selskapets
alternative investeringsmuligheter
og finansielle situasjon. I en
situasjon hvor tilbakekjøp av
aksjer er aktuelt, foreslår styret
en
fullmakt for tilbakekjøp som vurderes
og godkjennes av
generalforsamlingen. Fullmakter
for tilbakekjøp gis for en
bestemt
periode, og med et bestemt kursintervall
som tilbakekjøpene kan
foretas innenfor, i henhold
til gjeldende lovgivning
Aksjeinformasjon
2024
2023
2022
2021
2020
Akskjekurs - høy,
Oslo (NOK)
1)
75,10
84,04
89,95
71,46
40,74
Akskjekurs - lav,
Oslo (NOK)
1)
53,24
56,63
51,49
36,99
19,14
Akskjekurs - gjennomsnitt,
Oslo (NOK)
64,26
68,85
69,34
55,94
28,09
Aksjekurs ved årsskiftet,
Oslo (NOK)
62,54
68,40
73,32
69,52
39,86
Resultat per aksje fra
videreført virksomhet
2,90
1,77
11,76
5,92
1,99
Justert resultat per aksje
fra videreført
viriksomhet
2)
4,50
4,26
10,7
6,77
1,32
Utbytte per aksje
(NOK)
3)
2,25
2,5
5,65
6,85
7)
1,25
Utbetalingsforhold
4)
50 %
59 %
53 %
101 %
95 %
Utbyttevekst
(10%)
(56%)
(18%)
448 %
-
Utbetalingsforhold
5-års gjennomsnitt
5)
67 %
67 %
74 %
81 %
65 %
Gjennomsnittlig justert
kontanter (gjeld)
/ justert EBITDA
0,9
0,7
0,2
0,36
1,95
6)
Kredittrating, Standard
& Poor's
BBB
BBB
BBB
BBB
BBB
Kredittrating, Moody's
Baa2
Baa2
Baa3
Baa3
Baa3
Ikke-norsk eierskap, ved
årsslutt
48 %
49 %
53 %
52 %
52 %
Utestående aksjer,
gjennomsnittlig
1 997 800 202
2 029 080 722
2 050 779 399
2 050 818 686
2 048 766 546
Utestående aksjer,
årsslutt
2 009 015 998
2 041 208 621
2 068 998 276
2 051 475 662
2 049 124 718
1) Aksjekurs høy og lav basert
på intradag, ikke bare
sluttkurs.
2) Alternative resultatmål
(APM) beskrives i
vedlegg til rapporten
3) 2024 utbytte per aksje
foreslått av styret,
avhengig av godkjenning
fra den ordinære
generalforsamlingen 9. mai 2025
4) Utbytte per aksje delt på
justert resultat per aksje
fra videreført virksomhet
5) Gjennomsnittlig utbytte per
aksje delt på gjennomsnittlig
justert inntjening per
aksje fra videreført
virksomhet de siste
fem årene.
6) Justert
7) Inkluderer 1,45 kroner
per aksje i ekstra utbytte
Innhold
Hydro-aksjen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Finansiering og kredittvurdering
Det å bevare en sterk finansiell stilling
og kredittvurdering
på
investeringsklassenivå anses som svært
viktig for å redusere risiko,
og
gir Hydro rom for strategisk utvikling
av sin virksomhet. Tilgang
på
eksterne finansielle ressurser kreves
for å skape størst mulig verdi
over tid, balansert med akseptabel
risikoeksponering.
For å sikre tilgang til gjeldsfinansiering
til attraktive vilkår,
siktes det
mot å bevare en kredittvurdering på
investeringsklassenivå
hos de
ledende kredittvurderingsbyråene.
For å bidra til å opprettholde
denne
kredittvurderingen, har Hydro et mål
om at forholdet mellom
gjennomsnittlig justert netto kontanter
(gjeld) delt på underliggende
EBITDA skal være under 2x, og
at justert netto gjeld skal være
rundt
25 milliarder kroner.
For ytterligere informasjon, se
note 7.1
Kapitalforvaltning i årsregnskapet
av denne rapporten.
Amerikanske depotaksjer
JPMorgan Chase Bank NA, som depotbank
for depotaksjene, eier
gjennom sitt stråselskap, Morgan Guaranty
Trust Company,
22 547 090 ordinære aksjer,
eller 1,1 prosent av
de utestående
ordinære aksjene per 31. desember
2024. Disse aksjene eies på
vegne av 221 registrerte eiere
av depotaksjer
Aksjonærer og stemmerett
Per 31. desember 2024 hadde Hydro
55 557 registrerte aksjonærer
i
Verdipapirsentralen (VPS).
Nærings- og fiskeridepartementet
var den
største av disse, med en aksjepost
på 34,26 prosent av samlet
antall
ordinære, autoriserte og utstedte
aksjer, og 34,80
prosent av samlet
antall utestående aksjer. På
samme dato eide
Folketrygdfondet
6,94 prosent av samlet antall
ordinære utstedte aksjer,
og
7,05 prosent av samlet antall
utestående aksjer. Det
er ikke andre
stemmerettigheter knyttet til de ordinære
aksjene som eies av
den
norske staten.
Nærings- og fiskeridepartementet representerer
den norske
regjeringen i utøvelsen av statens
stemmerettigheter.
Staten har aldri
tatt en aktiv rolle i den daglige styringen
av Hydro, og har ikke solgt
noen av de ordinære aksjene på
flere tiår, unntatt
ved deltakelse i
tilbakekjøpsprogrammer.
Alle aksjer gir rett til en stemme.
I henhold til
norsk lov kan en aksjonær bare stemme
og få fortrinnsrett ved
emisjoner for aksjer som er
registrert på aksjonærens navn.
Aksjer som er registrert på en
forvalterkonto (nominee account)
må
omregistreres i Verdipapirsentralen
(VPS) før generalforsamlingen
for
å få stemmerett. Dette kravet
gjelder også for depotaksjer
som
omsettes i USA. Hydro kan ikke
garantere at de egentlige
aksjonærene vil motta innkalling
til generalforsamlingen tidsnok
til at
de kan instruere sine forvaltere
om å foreta en omregistrering av
aksjene deres. Hydro er organisert
i henhold til gjeldende lovgivning
i
kongeriket Norge. Det kan være vanskelig
for investorer å reise sak
utenfor Norge mot Hydro eller selskapets
styremedlemmer eller
ledelse, eller håndheve dom som
er avsagt i andre jurisdiksjoner
mot
Hydro eller selskapets styremedlemmer
eller ledelse. Det er
usannsynlig at norske rettsinstanser
vil bruke noe annet enn norsk
lov
om de skal ta en beslutning om
sivilrettslig ansvar i henhold
til
verdipapirlovgivning.
Informasjon fra Hydro
Kommunikasjon med aksjemarkedet
prioriteres høyt, og Hydro
ønsker
å holde en åpen dialog med
aktører i markedet. Målet vårt
er at alle
aktører i markedet til enhver tid
skal ha tilgang til tilstrekkelig
med
informasjon for å sikre en riktig
verdivurdering av aksjen. Informasjon
som anses som børssensitiv kunngjøres
gjennom pressemeldinger
og
børsmeldinger. Vi
arrangerer jevnlige møter for investorer
i Europa og
USA. De største meglerne i Oslo
og London utgir egne analyser
av
Hydro-aksjen. Tidligere års-
og kvartalsrapporter og
Hydros
retningslinjer for investorrelasjoner
er tilgjengelige på
Hydro.com.
Generalforsamlingen
Selskapets generalforsamling vil bli
holdt 9. mai 2025. Innkalling til
generalforsamlingen, inkludert informasjon
om deltakelse og relevante
vedlegg, vil sendes ut til selskapets
aksjonærer senest tre uker før
generalforsamlingen.
Adresseendring
Aksjonærer som er registrert i Verdipapirsentralen
(VPS) må melde
adresseendring til sin kontofører
og ikke direkte til Hydro.
Finanskalender 2025
1)
29. April
Resultater første kvartal
09. Mai
Generalforsamlingen
22. Juli
Resultater andre kvartal
24. Oktober
Resultater tredje kvartal
1)
Hydro forbeholder
seg retten til å endre
disse datoene
Se oppdatert kalender på
Hydro.com.
Innhold
Regulering
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Regulatoriske vilkår
Hydro er underlagt en lang rekke lover
og regler i jurisdiksjonene
vi
opererer i. Disse setter strenge krav
som kan
medføre økonomisk
ansvar, blant annet tilknyttet
bygging og drift, utslipp
til luft og vann,
lagring, behandling og utslipp
av spillvann, håndtering av
avfall og
farlige materialer, samt opprydding
av miljøforurensing. Noen av
de
lovene og reglene av størst
betydning for Hydros virksomhet
er
utdypet nedenfor. Skatterettslige
lover og regler er beskrevet
i
Land-
for-land-rapporten.
Reguleringer knyttet til bauksitt
og alumina
Miljøkrav
Hydros virksomhet i Brasil er gjenstand
for strenge lisenskrav.
Etter
brasiliansk rett er potensielt forurensende
aktiviteter betinget av en
miljølisens, ofte på vilkår for
å sikre regeletterlevelse og redusert
innvirkning på miljø og lokalsamfunn.
Hydros brasilianske virksomhet
har flere miljølisenser.
Brasil har en rekke lover og regler
om avfallshåndtering, skogvern,
bruk av vannressurser og luftkvalitet.
Særlige krav gjelder for
Mineracão Paragominas S.A.
(Paragominas-gruven) på grunn
av dens
beliggenhet i Amazonas-regionen. Den
brasilianske skogloven krever
at en del av en landeiendom
med utmark i Amazonas-regionen
må
bevares som en type landskapsvernområde.
Gruvevirksomhet
forutsetter derfor en bærekraftig skogforvaltningsplan.
Klimagassutslipp
I 2024 forpliktet Brasil seg til å
redusere sine klimagassutslipp
med
mellom 59 og 67 prosent innen
2035 (sml. med 2005-nivået), i
tråd
med løftet gitt på klimatoppmøtet
i Paris i 2015. Brasil
har mål om
netto nullutslipp innen 2050. Disse
målene fremmer ytterligere
bærekraftstiltak i Brasil, herunder forbedringer
for å møte nye
utslippsstandarder.
Gruvevirksomhet
Mineralutvinning krever utvinningslisens
fra føderale
gruvemyndigheter.
Lisensen gir eksklusiv rett til å
utforske et område,
betinget av kompensasjon til grunneier
og betaling av en årlig
leteavgift til National Mining Agency.
Ved funn
av drivverdige ressurser
gis konsesjon til gruvedrift, på vilkår
om betaling av produksjonsavgift
(royalty) til myndigheter og grunneiere.
Regulering knyttet til energi
Hydros produksjonsanlegg innen
energi består hovedsakelig
av
vannkraft i Norge, hvor eierskap til
og utnyttelse av store vannfall
til
vannkraftproduksjon er gjenstand for
ulike lover og krav,
herunder
konsesjon fra Energidepartementet.
Om lag en tredjedel (3 TWh)
av Hydros normale årsproduksjon
er
underlagt konsesjonsvilkår som
medfører tilbakeføring av
produksjonsmidlene til staten når konsesjonen
utløper. De fleste
konsesjonene utløper rundt 2050.
Tilbakeføring kan unngås
dersom
kraftverkene, eller minst to tredjedeler
av aksjene i enheten som
eier
kraftverkene, selges til en offentlig
virksomhet.
Vind-, sol-
og hydrogenprosjekter er gjenstand
for ulike reguleringer,
eksempelvis tilknyttet lisens, nettilgang,
areal- og reguleringsplaner
og
HMS. Regler og krav for fornybar
energi og hydrogen er under
utvikling i flere jurisdiksjoner.
Regulering knyttet til aluminium
Miljøkrav
Hydros aluminiumvirksomhet er
gjenstand for strenge miljøkrav,
både i
og utenfor EU, hva gjelder bla.
utslipp til luft, vannforvaltning, farlige
materialer og avfallshåndtering.
Klimagassutslipp
Aluminiumindustrien omfattes av EUs
kvotehandelssystem (ETS),
og
påvirkes direkte, men også indirekte
gjennom CO
2
-kostnader i
kraftprisene («indirekte effekter»).
Kvalifisert som en industrisektor utsatt
for «karbonlekkasje» (tap av
markedsandeler til mer karbonintensiv
import fra utenfor EU), får
aluminiumsprodusenter tildelt flere
gratiskvoter enn sektorer som ikke
eksponeres for slik lekkasje, og kan
søke om kompensasjon
for den
indirekte effekten av ETS på kraftprisene
under relevante
statstøtteordninger.
I 2023 vedtok EU et revidert kvotedirektiv
og en
karbonlekkasjemekanisme, kjent som CBAM
-forordningen (Carbon
Border Adjustment Mechanism).
Oppdateringene har som mål
å
redusere utslipp i EU med 55 prosent
innen 2030 (sml. med 1990-
nivå). For sektorer som omfattes av
CBAM, vil gratiskvoter i ETS
fases
ut fra 2026 til 2034. Rapporteringspliktene
under CBAM begynte i
oktober 2023, med avgifter som trer i kraft
fra 2026. Deler av CBAMs
utforming er fortsatt under avklaring.
Handel og toll
Det internasjonale handelsrammeverket
påvirker Hydros virksomhet
gjennom politisk utvikling (EU-USA-Kina relasjoner),
strategiske
handelsblokkers agendaer (frihandelsavtaler,
utvikling i WTO), og
tekniske handelstiltak som tollsatser
og antidumpingtoll.
EUs tollsatser på import av alumina,
primæraluminium og bearbeidede
aluminiumprodukter varierer fra 3
til 7,5 prosent, men omfatter ikke
aluminium produsert i EØS eller i
land EU har frihandelsavtale
med.
Siden 2020 har EU innført antidumpingtoll
på aluminiumprofiler fra
Kina på mellom 21,2-32,1 prosent,
samt toll på visse andre
aluminiumprodukter importert fra Kina.
I desember 2022 innførte
Storbritannia antidumpingtoll på import
av visse aluminiumprofiler
fra
Kina på mellom 0 til 35 %.
USA har 10 prosent toll på import
av aluminium, unntatt import
fra
Australia, Argentina, Canada
og Mexico. I oktober 2021 ble EU
og
USA midlertidig enige om en tollfri
kvote for import fra EU som
erstatning for den såkalte Artikkel
232-tollen på aluminium.Den
amerikanske administrasjonen
annonserte 10. februar 2025, at
alle
land uten unntak vil få en økning av
toll til 25 prosent fra 12. mars
2025. Endringer av tariffene kan
endres i videre forhandlinger
mellom
partene.
I april 2023 innførte USA en importtoll
på 200 prosent på
aluminiumsartikler som inneholder
primærmetall fra Russland, i tillegg
til en toll på 70 prosent som følge
av opphevelsen av Russlands
status
som mest begunstiget nasjon. I desember
2023 innførte EU et
importforbud på russiske aluminiumsprodukter
(profiler, tråd, stenger,
plater, rør og folie), noe
som berører om lag 12 prosent
av russisk
import til EU.
Bærekraftsrapport
71
Generell informasjon
78
Klimaendringer
87
Forurensning
91
Vann
94
Biologisk mangfold og økosystemer
101
Ressursbruk og sirkulærøkonomi
107
EUs taksonomi
115
Nedstenging og opprydding
117
Egne arbeidstakere
125
Arbeidstakere i verdikjeden
131
Berørte lokalsamfunn
137
Forretningsetikk
143
Uavhengig revisors attestasjonsuttalelse
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Generell informasjon
Bærekraftsrapporten
presenterer
Hydros styring
og resultater
knyttet
til vesentlige
bærekraftsforhold
,
herunder
relevante resultat
s-
indikatorer.
Denne generelle
informasjonsdelen
presenterer
identifiserte
vesentlige
bærekraftsrelaterte
påvirkninger,
risikoer og
muligheter
(IROer),
samt Hydros
prinsipper
for bærekraftsrapportering
som
danner grunnlaget
for utarbeidelsen
av bærekraftsrapporten.
Prinsipper for
bærekraftsrapportering
Formålet
med Hydros
rapportering
er å gi interessente
r
et riktig og
balansert bilde
av relevante
aspekter,
aktiviteter,
praksis og
resultater for
2024. Bærekraftsrapporten
er utarbeidet
på samme
konsoliderte
grunnlag som
årsregnskapet.
Bærekraftsinformasjon
knyttet til forretningsforbindelser
i ikke-konsoliderte
enheter eller
Hydros oppstrøms
eller nedstrøms
verdikjede,
er tydelig
markert. Det
er ikke utelatt
spesifikk informasjon
knyttet til imaterielle
rettigheter
eller resultater
av innovasjon
som er rel
evant for
brukerne av
den
integrerte
årsrapporten.
Kvantitative indikatorer
i bærekraftsrapporten
er presentert
sammen
med en beskrivelse
av rapporteringsprinsipper,
måle-
og beregnings-
metoder,
antakelser,
grunnlag
for presentasjon
og en vurdering
av
nøyaktighet
hvis dataene
er estimert
ved bruk av
sektorgjennomsnitt
eller andre
statistiske
data, i tillegg
til en plan
for å heve
datakvalitet i
fremtiden. Indikatorer
med stor grad
av måleusikkerhet
er tydelig
markert som
sådan.
Bærekraftrapporten,
med tilhørende
tilleggsnoter til bærekraft
og
opplysninger i henhold til likestillingsloven
i kapittelet
vedlegg,
er
godkjent av
styret.
Lovpålagt
rapportering
og rapporterings-
standarder
Hydros bærekraftsrapport
er utarbeidet
i samsvar
med EUs direktiv
for bærekraftsrapportering
(CSRD)
og de europeisk
rapporteringsstandardene
for bærekraft
(ESRS),
Regnskapsloven
og
andre gjeldende
rapporteringskrav
.
Hydro benytter
seg av ESRS’
anbefalinger
for innfasing
av rapporteringskravene
E1-9, E2-6,
E3-5,
E4-6, E5-6.
Rapportering
som kreves
av Lov om likestilling
og forbud
mot
diskriminering
er inkludert
i kapittelet
Vedlegg
til den integrerte
årsrapporten.
Rapportering
om menneskerettigheter
og rapportering
som er pålagt
etter den norske Åpenhetsloven av 2021,
den australske Modern
Slavery Act
2018,
og UK
Modern Slavery
Act 2015
,
er presentert
i
kapitlene
om
Egne arbeidstakere
,
Arbeidstakere
i verdikjeden
, og
Berørte lokalsamfunn
.
Rapporteringskravene
i disse reguleringene
gjelder for
Hydro
henholdsvis
som en
virksomhet i
Norge
med totale
eiendeler over
NOK 35 millioner
og mer enn
50 fulltidsansatte,
som en leverandør
av varer med
omsetning
over AUD
100 million
i Australia,
og over
GBP 36
million i Storbritannia.
Rapporteringen
om menneskerettigheter
er basert
på informasjon
som er samlet
inn fra alle
konsoliderte
enheter i Hydro.
Hydros policy
for menneskerettigheter
og informasjon
om selskapets
tilnærming
til
menneskerettigheter
er tilgjengelig
på
Hydro.com
. Hydros
etiske
retningslinjer
(Code of Conduct)
fastsetter selskapets
tilnærming
til
menneskerettigheter
i alle Hydros
virksomheter
,
herunder
motstand
mot alle former
for moderne
slaveri.
Kontrollerte
enheter der
Hydro
eier mindre
enn 100 prosent
av stemmerettighetene
kan ha
andre
policies; Hydro
foventer
at deres policies
er i tråd med
Hydros.
Rapporteringen i handhold med krav til Modern Slavery
Transparency
Statement
er godkjent
og signert
av styret
i Hydro. Se
også Hydros
separate
redegjørelser
basert på
den norske
åpenhetsloven
på
Hydro.com
.
Hydro rapporterer
også i tråd
med GRI Standards
og kravene
som
følger av International
Council on
Mining and
Metals (ICMM).
GRI
index er tilgjengelig
på
Hydro.com/gri
.
Rapporteringsomfang
og opplysninger
i
forbindelse
med spesifikke
forhold
Bærekraftsrapporten
dekker perioden
1. januar til
31. desember
2024. Virksomheter
som er solgt
eller skilt
ut i løpet av
året er ikke
inkludert, med
mindre annet
er spesifisert.
Helse og sikkerhets
-
og
medarbeidertall
for tidligere
konsoliderte
virksomheter
er inkludert
i
de historiske
dataene for
perioden
enheten var
eid av Hydro.
Klima-
og miljøtall
for nye virksomheter
eller virksomheter
som er kjøpt
opp i
løpet av rapporteringsåret,
er inkludert
for året i sin
helhet samt
i
historiske
data med
mindre annet
er nevnt. Data
fra avviklede
eller
nedlagte virksomheter
er inkludert
for den delen
av rapporterings-
perioden den
var i drift,
med mindre
annet er oppgitt.
I henhold
til
ESRS-kravene
er ikke-kontrollerte
joint ventures,
joint operations,
associates
og andre joint
arrangements
ikke inkludert
i indikatorer
for
bærekraft, med
unntak av scope
1 og scope
2 klimagassutslipp
som
er rapportert
i seksjonen
om klimagassutslipp
.
Rapporteringssystemer
Måleverdier
for klimaendringer,
energi, forurensning,
vann, ressurs-
bruk og avfall
samt visse
data om biologisk
mangfold samles
inn årlig
ved hjelp
av Hydros
miljørapporteringssystem.
Måleverdier
for helse
og sikkerhet
for Hydros
egen arbeidsstyrke
samles inn
ved hjelp
av
rapporteringssystemene
for hendelsesrapportering,
IMS og Synergi.
Indikatorer
for mangfold
og andre
målinger knyttet
til Hydros
egne
arbeidsstyrke
samles inn
fra Hydros
SAP-system
og medarbeider-
undersøkelsen
Hydro
Monitor. Data
om ansatte i
verdikjeden
og
berørte lokalsamfunn
er basert
på Hydros aktsomhetsvurderinger
og
data samlet inn
fra forretningsområdene,
innkjøpsteamene
og
oversikten over
mottatte varsler
som er rapportert
til linjeledelsen,
støttefunksjoner
og Hydros
varslingskanal,
AlertLine.
Ytterligere
målinger beregnes
av selskapsfunksjoner
basert på tredjepartsdata
.
Grunnlag for
utarbeidelse
og begrensninger
i
rapporteringen
Grunnlaget
for beregning
og presentasjon
av bærekraftsindikatorer
er beskrevet
i notene til
de respektive
tallene,
herunder informasjon
om hvorvidt indikatorene
måles direkte
eller estimeres
basert på
kilder som tredjepartsdata
eller sektorgjennomsnitt.
Tallene
samles
inn fra Hydros
operative enheter
basert på lokale
styringssystemer,
og er vanligvis
basert på
prosessdatasystemer,
målinger,
beregn-
inger og innkjøpsdata.
Kontroller
utføres for
å sikre at informasjonen
er fullstendig
og nøyaktig.
Omfanget
av bærekraftsrapporteringen
og
fraværet av
allment
aksepterte
rapporteringsstandarder
og praksis
for visse data
kan føre
til usikkerheter
i informasjonen.
Notene
til
kapitlene
om hvert vesentlige
bærekraftstema
inkluderer
informasjon
om kilder til
estimering
eller usikkerhet
i indikatorene
.
Endringer i rapporteringen
og rapporteringsfeil
i
tidligere rapporter
●
Hydros bærekraftsopplysninger
i den integrerte
årsrapporten
2024 er utarbeidet
i samsvar
med ESRS.
●
Hydros vurdering
og presentasjon
av vesentlige
bærekraftsteamer
ble oppdatert
i 2024 basert
på
veiledning
utgitt av EFRAG
.
●
Temaet
Forbrukere
og sluttbrukere
(consumers
and end users)
anses ikke lenger
som et vesentlig
tema, siden
Hydro ikke
har
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
vesentlig påvirkning
på og ikke
er utsatt for
vesentlig
risiko
knyttet til enkeltpersoner
som forbruker
varer til
personlig bruk
.
●
Presentasjonen
av vesentlige
påvirkninger,
risikoer og
mulig-
heter (IRO) i tilknytning til hver ESRS-standard i
delen om
vesentlighetsanalyse
er endret
for bedre
å skille mellom
faktiske
og potensielle
virkninger
og for å forbedre
samsvaret
mellom
bærekraftsrelaterte
risikoer til
den samlede
risikoprofilen
som
presenteres
i
risikokapittelet
.
●
Presentasjonen
av Scope
1 og Scope
2 klimagassutslipp
er
oppdatert for
å samsvare
med ESRS
E1-kravene.
Historiske
klimagassutslipp
er beregnet
på nytt for
å gi
sammenligningsdata
.
●
Indikatorer
som ble
presentert i
bærekraftsrapporte
n
i 2023,
men som anses
som ikke relevante
for vesentlige
IRO-er og
ikke er knyttet
til Hydros
policies eller
mål for bærekraft,
er flyttet
til
vedlegg
til den integrerte
årsrapporten.
Indikatorene
i vedlegg
er en del av
Hydros årsberetning,
godkjent av
styret, og
underlagt samme
grad av kontroll
og ekstern
attestasjon
som
bærekrafts-rapporteringen
.
Det er ikke identifisert vesentlige feil
i tidligere perioder,
men det er
gjort noen mindre korrigeringer i enkelte
målinger. Slike
korrigeringer
er beskrevet i noten til de respektive
indikatorene.
Innarbeiding
av ESRS
-krav ved
henvisning
til
andre deler
av den integrerte
årsrapporten
og
lederlønnsrapporten
Beskrivelsen
av Hydros
strategi, forretningsmodell
og verdikjede,
innsatsfaktorer,
produkter,
resultater
og integrering
av bærekrafts-
forhold og
bærekraftsrelaterte
mål (SBM-1),
er presentert
i kapitlene
Vår virksomhet
og
Resultater
. Hydros identifiserte vesentlige
bærekraftsforhold
er presentert
i avsnittet
Vesentlighetsanalyse
på
neste side. Informasjon
om hvordan
Hydros forretningsmodell
tilpasses for
å håndtere
vesentlige
bærekraftsrelaterte
påvirkninger,
risikoer og
muligheter (SBM-3)
er presentert
sammen i kapitlene
for
de respektive
bærekraftstemaene.
Antall
ansatte etter
geografisk
område er rapportert
i kapittelet
Egen arbeidsstyrke
. Inntekter
etter
IFRS 8-segmenter
er presentert
i
note 1.4
til årsregnskapet
.
Beskrivelsen
av Hydros
styringsorganer
(GOV-1) og
deres arbeid
med bærekraftsspørsmål
(GOV-2) er inkludert
i kapittelet
Eierstyring
og selskapsledelse.
Integreringen
av bærekraft i
resultatbaserte
insentivordninger
(GOV-3) er
beskrevet i
lederlønnsrapporten
.
Delen om
betalings-
og garantibetingelser
i
note 5.1
til årsregnskapet
inneholder informasjon
om Hydros
betalingspraksis
(G1-6).
En innholdsfortegnelse
med ESRS-kravene
som dekkes
av
bærekraftsrapport
(IRO-2), er inkludert
i
vedlegg
til den integrerte
årsrapporten.
Hydros
GRI-indeks
er tilgjengelig
på
Hydro.com/gri
.
Risikostyring
og intern
kontroll over
bærekraftsrapporteringen
Hydro vurderer
regelmessig
risiko og
kontroller for
bærekrafts-
rapportering.
Risikoene
diskuteres
med styrets
revisjonsutvalg
og
Hydros valgte
revisor,
som gir
attestasjon
med moderat
sikkerhet
over bærekraftsrapporteringen.
Den eksterne
attestasjonen
er
risikobasert,
og de eksterne
revisorene
gir tilbakemelding
på sin
vurdering av
risikoer til styrets
revisjonsutvalg
og Hydros
ledelse.
Revisor gir
også tilbakemelding
til styret
i forbindelse
med styrets
gjennomgang
og godkjenning
av den integrerte
årsrapporten
.
Hydro er eksponert
for risiko
forbundet
med ufullstendig
eller
inkonsekvent
rapportering
om vesentlige
bærekraftsforhold,
inkludert
risiko forbundet
med grønnvasking.
Det er også
risiko knyttet
til
fullstendighet,
nøyaktighet
og manuelle
feil i rapporteringsprosessen
fra innhenting
av data
fra flere systemer
til selskapets
system for
rapportering.
Hydro har utviklet
og implementert
en formalisert
prosess for
vesentlighetsvurderingen
i integrer
t
årsrapport 2024.
Vesentlige
bærekraftsforhold
dekkes av
Hydros manual
for bærekrafts-
rapportering,
som formaliserer
roller,
ansvar
og definisjoner
for
informasjonen
som rapporteres
i bærekraftsrapporteringen.
Hydro
har også implementert
kontroller
basert på vurderingen
av risikoer i
rapporteringsprosessen,
inkludert
analytiske
kontroller
for kvantitative
og kvalitative
data i bærekraftsrapporteringen
som gjennomføres
av
forretningsområdene,
konsernfunksjoner
og Hydros
rapporteringskomité,
samt tilgangskontroller
og automatiserte
kontroller i systemene
for bærekraftsrapportering
.
Hydros eksterne
revisor utfører
også testing
av bærekraftsrapport-
eringen som
del av attestasjonen
med moderat
sikkerhet
som revisor
gir over bærekraftsrapporten.
Kontrollaktivitetene
som utføres
av den
eksterne revisoren
er beskrevet
i
revisors rapport
.
Interessenters
synspunkter
og perspektiv
Involvering av
Hydros interessenter
hjelper selskapet
å forstå hva
som forventes,
hva som er
viktig for
dem, hvordan
Hydro påvirker
dem og hvordan
Hydro kan
løse felles
utfordringer.
Hydro rådfører
seg med berørte
interessenter
for å identifisere,
vurdere og
håndtere
vesentlige
sosiale, helsemessige,
sikkerhetsmessige,
miljømessige
og økonomiske
påvirkninger
knyttet til
våre aktiviteter
og
forretningsrelasjoner.
Dialog med
berørte interessenter
bidrar til
handlingsplaner
for å håndtere
Hydros påvirkning,
og synspunktene
til berørte interessenter
er integrert i
rapporteringen
om
bærekraftstemaer
til Hydros
ledelse.
Hydro etterstreber
å opptre på
en etisk og transparent
måte, og innhenter
synspunkter
fra
interesserte
parter med
sikte på
en felles forståelse
av beslutningene
som tas, slik
at selskapet kan
opptre med
integritet i
alt det gjør
.
Hydros interessentdialog
omfatter
representanter
for berørte
interessenter,
som fagforeninger,
samarbeidsutvalg,
lokale
samfunnsgrupper
og ikke-statlige
organisasjoner,
leverandører,
forretningspartnere,
kunderepresentanter
og bransjeforeninger.
Hydro samarbeider
med eksperter
på bærekraft
fra akademia,
og
engasjerer
aktivt brukerne
av selskapets
bærekraftrapport,
som
myndigheter,
banker og investorer
i dialog
om Hydros
bærekraftsambisjoner
og fremdrift
mot målsetninger
for bærekraft
.
Informasjon
om Hydro
s
involvering
av berørte interessenter
er
beskrevet i kapitlene
Egne arbeidstakere
,
Arbeidstakere
i verdikjeden
og
Berørte samfunn
.
Interessentenes involvering organiseres
både på bedriftsnivå
og i
forretningsområdene gjennom lokale
samfunnsmøter,
bilateral
involvering av individuelle interessenter,
nasjonale og internasjonale
møter med flere interessenter og
gjennom bransjeforeninger.
Alle
forretningsområder har et forum for
dialog mellom ledelsen og
tillitsvalgte eller ansatterepresentanter
.
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Interessentdialog
i Hydro
Marked
Eiere
●
Vare-
og aksjemarkeder
●
Konkurrenter
●
Kunder
●
Forsikring og
bank
●
Partnere og
joint ventures
●
Leverandører
●
Andre forretningsforbindelser
●
Eiere og aksjonærer
●
Den norske
stat
●
Finansmarkedet
●
Analytikere
●
Tradere
●
Meglere
●
Ratingbyråer
Samfunn
Interne interessenter
●
Akademia
●
Myndigheter
●
Bransjeforeninger
●
Lobbygrupper
●
Lokalsamfunn
●
Media
●
Nasjonale
og internasjonale
fagforeninger
●
NGOer
●
Politikere
●
Offentlige
etater
●
Tilskuddsordninger
●
Styret
●
Ansattesrepresentanter
●
Ansatte
Aktsomhetsvurderinger
for bærekraft
Alle vesentlige
bærekraftsspørsmål
er vurdert
i definisjonen
av
Hydros overordnede
strategi. Den
overordnede
strategien
støttes
av
spesifikke strategier
om klimaendringer,
miljø og
mennesker.
Bærekraft er
integrert
i insentiver
og godtgjørelse
av konsernledelsen
(ELT).
Hydros resultater
knyttet til
mål for klima
og natur
utgjør fire
prosent av konsernsjefens
kortsiktige
insentivordning
og to prosent
eller mer av
de kortsiktige
insentivordningene
for øvrige
medlemmer
av konsernledelsen.
I 2024 vil
CEO motta
en klimarelatert
bonus
tilsvarende 2 prosent av grunnlønnen. Se Hydros
lederlønnsrapport
for mer informasjon
om insentivordninger
og godtgjørelse
.
Krav til aktsomhetsvurderinger
og risikostyring
for bærekraft,
i tråd
med Hydros
bærekraftstrategier,
er forankret
i forretningsprosesser
gjennom
Hydros retningslinjer,
direktiver og
prosedyrer
, inkludert
Hydros menneskerettighetspolicy,
Hydros etiske
retningslinjer
og
etiske retningslinjer
for leverandører,
samt Hydros
prosedyrer
for
biologisk mangfold
og økosystemtjenester,
bærekraft
i
leverandørkjeden,
miljøstyring, vannforvaltning,
HMS-risikostyring,
sosialt ansvar,
og bærekraft
i nye prosjekter
og store
endringer i
eksisterende
anlegg.
Bærekraftsrapporteringen
gir for hvert
vesentlige
bærekraftsspørsmål
en oversikt over
risikovurdering
og aktsomhetsvurderinger
i
tilknytning til
hvert bærekraftstema,
samt Hydros
vurdering
av
identifiserte
negative påvirkninger,
tiltak for
å håndtere
identifiserte
påvirkninger
og resultatene
av disse tiltakene
.
Ved planlegging
av nye
prosjekter,
større utviklingsprosjekter
eller
større utvidelser
er det et
krav å vurdere
miljømessig
og sosial
påvirkning. Hydro følger standarder som IFC Performance
Standards, Ekvator-prinsippene
og FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv og
menneskerettigheter.
Dette omfatter
blant annet
prinsippet om
fritt og informert
forhåndssamtykke
når urfolk
og
tradisjonelle
folkegrupper
er involvert.
Konsekvensanalysene
følger
kravene til
informasjon,
konsultasjon
og analyse
av prosjektets
innvirkning
på miljø
og samfunn,
inkludert
menneskerettigheter,
og
inkluderer handlingsplaner
og forslag til
tiltak.
Vesentlighetsanalyse
Hydro analyserer
vesentlige
bærekraftsrelaterte
påvirkninger,
risikoer
og muligheter
i henhold til
ESRS-konseptet
og kravene
til dobbel
vesentlighet.
Analysen valideres
av Hydros
rapporteringskomité
og
godkjennes
av styret.
Vesentlighetsanalysen
er basert på
innspill fra
Hydros spesialister
for
klima, miljø,
samfunnsansvar,
helse og
sikkerhet,
kommunikasjon
og
investorrelasjoner
,
kompensasjon,
mangfold, inkludering
og
tilhørighet,
etterlevelse,
forretningsetikk
og risikostyring,
samt innspill
fra finans-, risikostyring
-
og bærekraftsfunksjoner
i hvert
forretningsområde.
Involvering
av risikostyringsressursene
i
vesentlighetsanalysen
støtter identifisering
og videre evaluering
av
bærekraftsrelaterte
påvirkninger
og risikoer
.
Interessenters
perspektiver
er integrert
i vesentlighetsvurderingen
som er oppdatert
årlig. Hydros
gruppefunksjoner
og
forretningsområder oppsummerer tilbakemeldinger de har fått
gjennom dialog
med berørte
interessenter,
bærekraftseksperter
og
brukere av
Hydros selskaps
-
og bærekraftsrapportering.
Påvirkningsvesentlighet
vurderes
basert på faktiske
og potensielle,
positive og
negative
bærekraftspåvirkninger
fra Hydros
egne
aktiviteter og/eller
forretningsforbindelser
i oppstrøms
og nedstrøms
verdikjede. Analysen
av påvirkninger
er i samsvar
med GRI-
standardene
og OECD
Due Diligence
Guidance for
Responsible
Business Conduct
.
Påvirkningsvesentlighet
vurderes ut
fra alvorlighetsgraden
og
sannsynligheten
for at
påvirkningen
oppstår.
Ved
vurdering
av om en
påvirkning anses
som vesentlig,
anvendes
de etablerte
konsekvensskalaene
i Hydros
globale direktiv
for risikostyring.
For
miljøpåvirkninger
anvendes
også skalaene
for miljøkonsekvenser
i
Hydros veiledning
for håndtering
av HMS-hendelser.
For
menneskerettighetspåvirkninger
anvendes veilederen
for vurdering
av alvorlighetsgraden
av menneskerettighetspåvirkninger
definert i
ICMM Human
Rights Due
Diligence
Guidance
.
Finansiell vesentlighet
vurderes basert
på risiko for
negative
omdømmemessige,
finansielle
eller kommersielle
konsekvenser
for
Hydro i tilknytning
til bærekraft,
samt potensielle
bærekraftsrelaterte
oppsiderisikoer,
eller muligheter,
for Hydro. Vesentligheten
av
risikoer og
muligheter vurderes
basert på
sannsynligheten
for og
omfanget av
forventede
effekter
på Hydros
resultater,
finansielle
stilling, kontantstrøm,
tilgang til finansiering
eller kapitalkostnader
.
Alle identifiserte
bærekraftsrelaterte
påvirkninger,
risikoer og
muligheter,
herunder
bærekraftsrelaterte
risikoer som
er et resultat
av Hydros
potensielle
bærekraftsrelaterte
påvirkninger
eller
avhengigheter,
som anses som
vesentlige
for berørte
interessenter
eller brukere
av Hydros
bærekraftserklæringer,
er presentert
på de
neste fire sidene
og er beskrevet
i bærekraftserklæringen.
Disse
bærekraftsrelaterte
risikoene
er prioritert
på samme
måte som øvrige
risikoer Hydro
er eksponert
for; men ikke
alle bærekraftsrelaterte
risikoer i bærekraftsrapporteringen
er imidlertid
spesifikt
fremhevet i
Hydros samlede
risikoprofil,
som er beskrevet
i delen
Risikostyring
.
Hydros bærekraftsrapport
inneholder
separate kapitler
om alle
vesentlige
bærekraftsforhold
som dekkes
av ESRS. I
tillegg har
Hydro inkludert
ett Hydro
-spesifikt
bærekrafttema:
Nedstenging og
opprydding
.
Kapitlet for
hvert vesentlig
bærekraftsspørsmål
inkluderer
en
beskrivelse
av Hydros
bærekraftskontekst
og betydning
(“hvorfor det
er viktig”). Kapitlene
inkluderer
også en del
om “vår tilnærming”,
som
presenterer
Hydros aktsomhetsvurderinger
og interessentdialog
om
identifiserte IRO
-er for bærekraftstemaet,
samt relevante
opplysninger
om retningslinjer,
strategi, tiltak,
mål og målinger
i
tilknytning til
bærekraftsemnet
.
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vesentlig tema:
Klimaendringer
Relatert til Risk 1, Risk 2, Risk
4, Risk 5, Risk 6. Risk 7
som beskrevet i Hydros rapportering
om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Negativ påvirkning på klimaendringer
forbundet med klimagassutslipp fra
bruk av fossil energi, samt
prosessutslipp fra produksjon
av
primæraluminium.
Påvirkning på klima via verdikjeden
basert på karbonavtrykket av
råmaterialer som Hydro er avhengig
av i produksjonsprosessene.
Positiv påvirkning på reduksjon
av
klimaendringer forbundet med
produksjon av fornybar energi,
utvikling av nye fornybare energikilder
og produksjon av lavkarbon primær
og sekundær aluminium.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Overgangsrisikoer knyttet til
karbonavgifter, avhengighet
av
elektrisitet og utvikling av
teknologier for produksjon av
primæraluminium med nær
nullutslipp.
Fysisk risiko forbundet med
endringer i nedbørsmønster,
flom,
knapphet på vann eller andre
naturressurser, og variasjoner
i
havnivå, uvær og
temperaturendringer.
Markedsmuligheter forbundet
med
høyere pris for levering av
aluminiumsprodukter med lavere
karbonutslipp og Hydros
produksjon av strategiske
innsatsfaktorer til teknologier som
muliggjør overgangen til en netto
nullutslippsøkonomi.
Muligheter knyttet til utvikling
av
nye fornybare energikilder.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og måler påvirkning
på klimaendringene ved
å beregne og
håndtere klimagassutlipp fra all
virksomhet.
Alle eksisterende verk
og planlagte
prosjekter er screenet og alle klimagassutlipp
fra energiforbruk og
elektrolyseprosesser er beregner
.
Vesentlige klimagassutslipp
i Hydros verdikjede
er identifisert og beregnet
basert på veiledningen fra International
Aluminium Institute.
Overgangsrisiko og -muligheter er
vurdert i ulike scenarioer for
teknologisk,
regulatorisk og politisk utvikling
og markeder som er i tråd med
et 1,5-graders
scenario. Relevante overgangsrisikoer
er identifisert gjennom løpende
interessentinvolvering. Eiendeler
og forretningsaktiviteter er screenet
for
overgangsrisiko og kompatibilitet
med et 1,5-graders scenario
som del av den
helhetlige risikostyringen og strategiprosessen
.
Klimarelatert fysisk risiko er vurdert
ved bruk av modeller for
fremtidige
værmønstre og deres påvirkning på
Hydros fabrikker i ulike scenarier
fra
Intergovernmental Panel on Climate
Change (IPCC),
i årene 2030, 2040
og
2050.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer ulike interessenter
på klimarelaterte
temaer, herunder bransjeforeninger,
internasjonale
standardsettere, samt regionale
innstitusjoner som EU. I
land hvor Hydro har vesentlig virksomhet,
som Brasil,
Norge og USA, engasjerer Hydro
også lokale
interessenter på klimarelaterte temaer
.
Hydro engasjerer
og inngår partnerskap med kunder
i ulike bransjer for
å
levere lavkarbon aluminium og
for å utvikle løsninger for
lavkarbon produkter.
Vesentlig tema: Forurensning
Relatert til Risk 1, Risk 4, Risk
7, Risk 15. Risk 16 som
beskrevet i Hydros rapportering
om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensielle negative påvirkninger
forbundet med utilsiktede utslipp eller
ulykker som resulterer i utslipp til luft
eller vann fra aluminaraffinering
og
produksjon av primæraluminium.
Potensiell negativ påvirkning
forbundet med utslipp til luft eller vann
i Hydros leverandørkjede for
råmaterialer og energi.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risikoer forbundet med strengere
regulering av utslipp til luft eller
vann i verdikjeden for aluminium
.
Potensielle hendelser som utløser
oppryddings- eller
saneringskostnader,
rettslige
kostnader, bøter eller andre
rettslige sanksjoner.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
potensiell påvirkning av all virksomhet
ved å
vurdere risiko for utilsiktede utslipp,
lekkasjer eller andre
utilsiktede hendelser.
Utslipp til luft og vann fra virksomheten
i verdikjeden for aluminium
monitoreres
basert på EUs Best Available
Techniques Reference
documentation (BREF)
for ikke-jernholdige metallindustrier.
Hydro har etablert handlingsplaner for
kontroller for å håndtere
potensiell
påvirkning av utslipp, som for eksempel
sølbegrensning og lagringsbassenger
.
Alle miljøhendelser er klassifisert
basert på potensiell og faktisk
påvirkning; alle
vesentlige hendelser og alle vesentlige
utslipp over grenseverdiene
i EUs
Pollutant Release and Transfer
Register (E-PRTR), er rapportert
i kapittelet om
forurensning.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer reguleringsmyndigheter
,
lokale
myndigheter og samfulnn direkte
i tilknytning til
selskapets håndtering av miljø og potensielle
hendelser
som kan medføre forurensning
.
Potensielt berørte
interessenter og lokalsamfunn kan
bruke Hydros
varslingskanal, AlertLine, for å rapportere
problemstillinger knyttet til miljø eller
sosiale forhold i
tilknytning til Hydro.
Hydro engasjerer også
sivilsamfunnet på miljøtemaer,
for eksempel gjennom
Hydros medlemskap i World Economic
Forums Alliance
for Clean Air,
for å promotere
kollektiv handling for
å
redusere luftforurensning, og gjennom
samarbeid med
Stockholm Environment Institute for
å utforme oversikt
og baselines for industriens vesentlige
utslipp til luft.
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vesentlig tema:
Vann
Relatert til Risk 6 som beskrevet
i Hydros rapportering om
risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensiell negativ påvirkning fra
ferskvannsbruk på lokale
vannressurser.
Positiv påvirkning på flomkontroll
fra
regulerte vannforekomster.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risikoer forbundet med
vanntilgjengelighet for
strømproduksjon, kjøling, drift eller
transport/logistikk i verdikjeden.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
potensiell påvirkning på vann ved
å monitorere
vannuttak og vannbruk ved alle
fabrikker. Hydro
følger International Council
on
Mining & Metals’ (ICMM) standarder
og krav for måling og
rapportering av
vannbruk og kvaliteten på utslipp
av vann. Hydro bruker
verktøyet WRI
Aqueduct for å analysere Hydros
påvirkning på ferskvann i
områder med
vannmangel. Hydros fabrikker
er screenet for vannrelaterte
risikoer, og
utformer planer for å håndtere vann
med målsettinger i lys av
den lokale
konteksten for å addressere identifiserte
risikoer.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer reguleringsmyndigheter,
lokale
myndigheter og lokalsamfunn direkte
om vannrelaterte
problemstillinger.
Myndighetene følger opp
vannforekomster i tilknytning til
virksomheten innen
vannkraft i Norge gjennom regional
e
vannplaner,
i tråd
med EUs
Water Framework Directive.
Vesentlig tema: Biologisk
mangfold og
økosystemer
Relatert til Risk 1, Risk 4, Risk
15, Risk 16 som beskrevet
i Hydros rapportering om
risikostyring
Vesentlig påvirkning
Påvirkninger knyttet til
arealbruksendring i gruvedrift og
utvikling av ny fornybar energi,
samt
påvirkninger fra vannbruksendring
innen vannkraft.
Påvirkninger forbundet med utslipp
av
drivhusgasser og potensielle
forurensningshendelser ved
aluminaraffinering og produksjon
av
primæraluminium.
Påvirkninger i verdikjeden knyttet til
innkjøp av energi og råmaterialer.
Potensiell påvirkning forbundet
med
introduksjon av fremmede arter
som
følge av transport av materialer
til og
fra Hydros virksomhet.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risikoer forbundet med endrede
forskrifter eller forventninger til
påvirkningen på drivere for tap
av
biologisk mangfold, inkludert
arealbruksendring, vannbruk,
klimaendringer og forurensning.
Risikoer forbundet med Hydros
avhengighet av
økosystemtjenester for vannbruk,
flom- og stormbeskyttelse,
massestabilisering og
erosjonskontroll.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning, avhengighet,
risiko og muligheter
knyttet til biodiversitet i egen
drift og i verdikjeden i tråd med
LEAP-
metodikken. Hydro utfører miljøkonsekvensutredninger
for drift, nye prosjekter,
og i tilknytning til oppkjøp og sammenslåinger.
Vurderingene identifiserer
potensiell påvirkning på biodiversitet og
økosystemer i virksomhetens
innflytelsesområde og vurderer vesentligheten
av potensielle påvirkninger for
virksomheten, miljøet og berørte
lokalsamfunn.
Konsekvensvurderingene skal
også identifisere og beskrive prioritert
biodiversitet eller øksosystemer
som
befinner seg innenfor virksomhetens innflytelsesområde
og vurdere
virksomhetens livssyklus, inkludert
nedstengning.
Faktiske påvirkninger er monitorert ved
å måle påvirkning fra
arealbruksendring på lokal biodiversitet
og lokale økosystemer.
Virksomhet i
sensitive områder, deres
potensielle påvirkning og
and mitigerende tiltak er
rapportert i kapittelet om biodiversitet.
Hendelser som resulterer i
utslipp er
vurdert og klassifisert i henhold
til faktisk og potensiell påvirkning.
Påvirkning
fra vannuttak og utslipp er estimert
ved bruk av en livssyklusmodell.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer lokale myndigheter
og lokalsamfunn
direkte på temaer knyttet til biodiversitet
og
økosystemer, herunder
påvirkning på rekreasjon
,
fra
virksomheten såvel som i planlegging
og gjennomføring
av nye prosjekter.
Hydro støtter Biodiversity Research
Consortium Brazil-Norway (BRC) for
å bidra til Hydros
kunnskap og sikre en vitenskapelig
forankret tilnærming
til håndtering av biodiversitet og
rehabilitering av
skogsområder. Hydro
har også etablert et partnerskap
og engasjerer aktivt to Brasilianske
NGO-er i Pará,
Brasil, om bevaring og bærekraftig
utvikling av
Amazonas. Hydro engasjerer International
Hydropower
Association, Fornybar Norge og
Norsk Institutt for
Naturforskning (NINA) for å ta en
vitenskapelig
tilnærming til håndtering av påvirkning
på biodiversitet
fra virksomheten innen vannkraft.
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vesentlig tema: Ressursbruk
og
sirkulær økonomi
Relatert til Risk 1, Risk 2, Risk
3 som beskrevet i Hydros
rapportering om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Verdikjedepåvirkninger forbundet
med
Hydros avhengighet av råmaterialer
for aluminaraffinering og produksjon
av primæraluminium.
Påvirkninger forbundet med
avgangsmasse fra gruvedrift,
bauxittrester fra aluminaraffinering
og
avfall fra virksomhet i verdikjeden
for
aluminium.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risiko forbundet med Hydros bruk
av råmaterialer i en konsentrert
verdikjede for aluminium.
Muligheter forbundet med å ha en
integrert verdikjede med sporbar
og sikker materialforsyning,
inkludert resirkulert aluminium,
og
muligheter knyttet til utvikling
av
mer sirkulære
produksjonsmetoder i verdikjeden
for aluminium.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning, risiko og muligheter
knyttet til
ressursforbruk og sirkulærøkonomi
ved å måle ressursforbruk,
avgangsmasser
og avfall fra virksomheten, herunder
omfatter energi og råmaterialer som
brukes i produksjonsprosesser,
resirkulert innhold i innsatsfaktorer,
og
generering av avgangsmasse, bauxittrester
og avfall fra virksomheten, såvel
som hvilke metoder som anvendes
for håndtering og avhending
av ulike
avfallsstrømmer.
Interessentinvolvering
Hydro har strategiske partnerskap med
flere kunder for å
designe mer bærekraftige produkter.
Selskapet
engasjerer bransjeforeninger,
standardsettere og lokale
interessenter i land hvor det har
vesentlig virksomhet,
samt regionale institusjoner som
EU,
på temaer knyttet
til miljømessige og sosiale konsekvenser
av ressurs-
forbruk.
Hydro engasjerer lokale myndigheter
og
lokalsamfunn direkte i tilknytning til
håndtering av
avgangsmasser og bauxittrester via
inspeksjoner,
og
tredjeparts revisjoner. Hydro
har flere kommersielle
partnere og støtter forskningsprosjekter
knyttet til
håndtering og bruk av bauxittrester,
og har etablert
partnerskap for å utvikle mer sirkulære
løsninger for
andre avfallsstrømmer.
Vesentlig tema: Nedstenging
og
opprydding
Relatert til Risk 1, Risk 4, Risk
15, Risk 16 som beskrevet
i Hydros rapportering om
risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensielle hendelser eller uhell som
kan påvirke helse og sikkerhet for
mennesker eller miljøet i nærheten
av
gamle industrianlegg.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risikoer forbundet med
forpliktelser eller endrede
forventninger til forvaltning av
avgangsmasseanlegg og nedlagte
industriområder, gjenoppretting
eller sanering av vannområder
eller landområder,
eller fremtidige
forpliktelser i forbindelse med
stenging og opprydding av
industriområder.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning og risiko via kontinuerlig
vurdering
av nedstengte lokasjoner og nedstengt
industrivirksomhet. Lokasjoner
er
screenet for potensielle påvirkninger
og risikoer, og
landområder og
vannforekomster testes for forurensning
.
Hydros legacyprosjekt har
også
utviklet en metodikk for å vurdere
risikoer knyttet til nedstengt virksomhet
og
deres potensielle finansielle konskvenser
for Hydro.
Interessentinvolvering
Potentialt berørte interessenter
er engasjert direkte og
via lokale medier, og
blir informert og konsultert
hvis
potensielle påvirkninger har blitt
identifisert. Lokale
myndigheter og NGO-er er også
engasjert i
konsekvensutredninger, og
for å identifisere potensielle
risikoer for miljø eller samfunn.
Vesentlig tema:
Egen arbeidsstyrke
Relatert til Risk 10, Risk 13, Risk
14, Risk 16 som beskrevet i
Hydros rapportering om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensielle personskader,
yrkessykdommer eller dødsfall.
Potensielle hendelser med
diskriminering eller trakassering.
Positive påvirkninger forbundet
med
jobbskaping, ansattes personlige
og
karrieremessige utvikling og
velferdsgoder.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risiko forbundet med dødelige
eller livsendrende ulykker.
Risiko forbundet med faktiske eller
påståtte hendelser med
diskriminering, trakassering eller
andre brudd på ansattes
rettigheter.
Muligheter forbundet med å bli
oppfattet som en attraktiv og
ansvarlig arbeidsgiver.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning og risiko ved å bruke
medarbeiderundersøkelser,
varslingskanalen AlertLine,
analyser av hendelser
som har berørt
medarbeidere, nettverk for
helse og sikkerhet, og jevnlige
medarbeidersamtaler som håndteres
av lederne i linjen.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer sine ansatte om
helse og sikkerhet via
jevnlige møter i nettverk for helse
og sikkerhet i de ulike
forretningsområdene. Ansatte engasjeres
om temaer
knyttet til mangfold og inkludering
via medarbeider-
undersøkelser og en rekke initiativer
som promoteres av
medlemmer i konsernledelsen.
Innhold
Generell
informasjon
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vesentlig tema: Arbeid
stakere i
verdikjeden
Relatert til Risk 10, Risk 13, Risk
14, Risk 16 som beskrevet i
Hydros rapportering om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensielle dødsulykker eller
livsendrende ulykker eller brudd på
arbeidernes rettigheter i verdikjeden.
Potensielle hendelser som resulterer
i
brudd på menneskerettighetene til
arbeidstakere i verdikjeden.
Positiv påvirkning knyttet til
jobbskaping i verdikjeden og
involvering av leverandørene om
standarder for arbeidernes rettigheter,
inkludert helse-
og sikkerhet.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risiko forbundet med dødelige
eller livsendrende ulykker som
involverer arbeidstakere i
verdikjeden.
Risikoer forbundet med faktiske
eller påståtte hendelser med
diskriminering, trakassering eller
andre brudd på arbeidernes
rettigheter i verdikjeden.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning helse,
sikkerhet og arbeidstakers
rettigheter for kontraktører etter sam
me metode som Hydros
egne ansatte.
Påvirkning og risiko knyttet til andre
arbeidstakere i verdikjeden identifiseres
og
vurderes via aktsomhetsvurderinger
for leverandører ved bruk av
data om
iboende risiko for spesifikke geografier
og bransjer. For
å vurdere og håndtere
risiko for negativ påvirkning gjennomføres
ytterlige aktsomhetsvurderinger,
screeninger, direkte
dialog og leverandørrevisjon
for leverandører som er
klassifisert som høy eller medium
risiko, og det utformes korrigerende
handlingsplaner for å håndtere
residualrisiko.
Interessentinvolvering
Kontraktører som arbeider på Hydros
fabrikker og verk
engasjeres direkte om standarder for
helse og sikkerhet,
på samme måte som Hydros
ansatte. Andre potensielt
berørte arbeidstakere i verdikjeden
engasjeres indirecte
via Hydros krav og forventninger til
arbeidstakernes
rettigheter, slik de
er beskrevet i Hydros Supplier Code
of Conduct.
Vesentlig tema:
Berørte lokalsamfunn
Relatert til Risk 10, Risk 16 som
beskrevet i Hydros
rapportering om risikostyring
Vesentlig påvirkning
Potensielle hendelser som påvirker
menneskerettighetene i lokalsamfunn.
Mulige ulykker som påvirker helsen
og
sikkerheten til mennesker i
lokalsamfunn negativt.
Positiv påvirkning ved å bidra til
robuste lokalsamfunn og kompetanse
og jobber for fremtidens
lavkarbonøkonomi.
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risikoer forbundet med ulykker
som påvirker helse og sikkerhet,
og risikoer forbundet med faktiske
eller påståtte hendelser som
påvirker rettighetene til mennesker
i berørte lokalsamfunn på tvers
av
verdikjeden.
Muligheter forbundet med å bli
oppfattet som et hjørnesteins-
selskap i lokalsamfunnene der
Hydro har virksomhet.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer
påvirkning og risiko ved å kartlegge
den lokale
konteksten og overgangsrisikoen i samfunnene
hvor Hydro har virksomhet,
ved å bruke data om iboende risiko
for negativ påvirkning
basert på geografi
og bransje. Potensielle påvirkninger
på menneskerettigheter vurderes
ytterligere via direkte dialog med potensielt
berørte interessenter for å
forstå
hva som forventes av selskapet,
hva som er viktig for lokalsamfunnet,
og
hvordan Hydro kan påvirke lokale
interessenter og bidra til
å løse felles
utfordringer.
Interessentinvolvering
Potensielt berørte interessenter i lokalsammfunnet
engasjeres direkte via interessentdialog
og via lokale
medier, og informeres
og konsulteres hvis potensielle
påvirkninger har blitt identifisert. Lokale
myndigheter og
NGO-er engasjeres også i konsekvensutredninger
og for
å identifisere potensielle påvirkninger
og risikoer.
Vesentlig tema:
Forretningsførsel
Relatert til Risk 8 som beskrevet
i Hydros rapportering om
risikostyring
Vesentlig påvirkning
Vesentlige risikoer og
muligheter
Risiko forbundet med faktiske eller
påståtte brudd på forskrifter,
standarder eller interessenters
forventninger til forretningsførsel.
Muligheter knyttet til ansvarlig
forretningsførsel.
Aktsomhetsvurderinger og
prosesser for å identifisere
og vurdere
vesentlige påvirkninger,
risikoer og muligheter
Hydro identifiserer og vurderer iboende
risiko for korrupsjon og andre
problemstillinger knyttet til forretningsførsel
ved bruk av statistikk for korrupsjon
og andre screeningverktøy,
og vurderer potensielle påvirkninger
og risikoer i
aktsomhetsvurderinger knyttet til leverandører
og andre forretningspartnere.
Hydro monitorerer hendelser knyttet
til forretningsførsel via saker
som
rapporters til linjen, ledelsen, støttefunksjoner,
Hydros varslingskanaler
AlertLine og CanalDireto, via kvartalsvis
og årlig rapportering om etterlevelse
fra forretningsområdene, og informasjon
som samles inn av
Hydros
compliance-avdeling.
Interessentinvolvering
Hydro engasjerer eiere og den
norske stat vedrørende
problemstillinger knyttet til etterlevelse
og
forretningsførsel i kvartalsvise
møter. Hydro engasjerer
også lokale myndigheter,
sivilsamfunn, bransje-
foreninger, og andre selskaper
på problemstillinger
knyttet til forretningsførsel. Hydro
har et partnerskap
med Transparency International
Norway,
er medlem av
Maritime Anti-Corruption Network,
og har signert
Business Pact for Integrity and
Against Corruption i
Brasil. Hydro er medlem av International
Council on
Mining and Metals (ICMM) og
deltar i utviklingen av
praksis for miljømessige og sosiale
forhold i bransjen.
Hydro er også medlem og var med
på stifte Aluminium
Stewardship Initiative (ASI).
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Klimaendringer
Hvorfor det er viktig
Hydros industrielle prosesser genererer
utslipp av drivhusgasser
(GHG) som bidrar til klimaendringer,
hovedsakelig på grunn
av
energien som brukes i aluminaraffinering
og produksjon av
primæraluminium, og prosessutslippene
fra elektrolyseprosessen i
produksjon av primæraluminium.
Hydros virksomhet avhenger
også av
tilførsel av energi og materialer som
er forbundet med
klimagassutslipp i Hydros verdikjede. Samtidig
bidrar Hydro betydelig
til å redusere klimaendringene gjennom
selskapets produksjon
av
fornybar energi, primæraluminium
med lavt karbonutslipp og
resirkulert aluminium fra forbrukerskrap.
Aluminiumet Hydro
produserer er også en strategisk viktig
innsatsfaktor til mange
teknologier som muliggjør overgangen
til en netto null-økonomi,
inkludert utviklingen av fornybar energi.
Hydro er eksponert for klimarelatert
risiko som akutte eller kroniske
endringer i nedbørsmønster,
flom, knapphet på vann eller
andre
naturressurser, og variasjoner
i havnivå, uvær og
temperaturendringer. Slike
risikoer kan påvirke integriteten
til Hydros
eiendeler eller forårsake forstyrrelser
i Hydros virksomhet
eller
verdikjede.
1
Basert på Hydros avkarboniseringsstrategi.
Se note E1.1 for informasjon
for mer informasjon
om metodikk for beregning
av klimagassutslipp.
Overgangen til en lavkarbonøkonomi kan
også utgjøre en risiko for
Hydro, inkludert høyere kostnader
for klimagassutslipp og produksjon,
eller endringer i markedsprisene
for aluminiumsbaserte produkter.
Overgangen til en 1,5-graders økonomi skaper
imidlertid også
betydelige muligheter for Hydro. Aluminium
er med å muligjøre
overgangen fra fossilt brensel og
andre aktiviteter som genererer
drivhusgasser. Etterspørselen
etter aluminium i sektorer som fornybar
energiproduksjon, transport og
elektrifisering forventes
å øke etter
hvert som selskaper, stater
og samfunn arbeider for å
nå sine
forpliktelser om å redusere klimagassutslipp.
Aluminium kan spare
betydelige mengder energi og klimagassutslipp
i bruksfasen på grunn
av sin lave vekt, og bygningsfasader
i aluminium kan føre
til lavere
driftskostnader og gjøre det mulig
for bygninger å generere like
mye
energi som de bruker under drift.
I tillegg har Hydro mål om
å hjelpe
andre sektorer med avkarbonisering
og omstilling til en
lavkarbonøkonomi ved å bruke sels
kapets industri-
og
energikompetanse til å utvikle fornybare
energikilder som vannkraft,
vind og sol.
Mål og ambisjoner
10%
Reduksjon i Scope 1
og 2 klimagassutslipp
innen 2025
30%
Reduksjon i Scope 1
og 2 klimagassutslipp
innen 2030
Netto null
Scope 1 og 2 klimagassutslipp
innen 2050
eller tidligere
30%
Reduksjon i oppstrøms
Scope 3
klimagassutslipp per
tonn aluminium
innen
2030
Resultater
16,1%
Reduksjon i Scope 1
og 2 klimagassutslipp,
sammenlignet med 2018-baselinje
1)
8,98
Millioner tonn lokasjonsbaserte
Scope 1
and 2 klimagassutslipp,
etter eierandel
1,52
Tonn Scope 1 og 2
klimagassutslipp per
tonn aluminium, fra elektrolyseprosessen
11,08
Millioner tonn oppstrøms
Scope 3
klimagassutslipp, etter
eierandel
Hydros tilnærming
Hydro identifiserer og måler påvirkningen
på klimaendringene ved å
beregne og håndtere selskapets
klimagassutslipp fra alle selskapets
operasjoner og fra vesentlige deler
av verdikjeden. Hydros metoder
er
tilpasset internasjonale standarder,
inkludert Greenhouse Gas
Protocol og bransjestandarder fra
International Aluminium Institute
(IAI). Hydro engasjerer seg også
med et bredt spekter av interessenter
i klimarelaterte spørsmål, inkludert
bransjeorganisasjoner,
internasjonale standardsettere og lokale
interessenter i land der
selskapet har betydelig virksomhet, som
Norge, Brasil og USA,
samt
med regionale strukturer som EU.
Strategi og overgangsplan
Hydros klimastrategi og overgangsplan
er en integrert del av den
overordnede forretningsstrategien.
Hydros netto null-ambisjoner
er
basert på en vellykket overgang
til et 1,5-graderssamfunn,
og er i tråd
med klimaforskningen og Parisavtalen.
Hydros klimastrategi
består av
tre pilarer: Målet er å redusere klimapåvirkningen
fra virksomheten og
skape forretningsmuligheter ved
å hjelpe selskapets kunder og
samfunnet å gjøre det samme:
• Netto null Hydro: Redusere Scope
1 og 2 klimagassutslipp med 30
prosent innen 2030 og bli et netto null
Hydro innen 2050 eller
tidligere;
• Netto null produkter: levere netto
null produkter til våre kunder
og
redusere oppstrøms klimagassutslipp
i Scope 3 per tonn aluminium
med 30 prosent innen 2030;
• Netto null samfunn: bruk vår industri
-
og energikompetanse til å bidra
til overgangen til et netto null samfunn.
Klimastrategien er knyttet til konsernledelsens
godtgjørelse, og følges
opp som en av konsernsjefens
kvartalsvise KPI-er.
Se
Rapport om
godtgjørelse til ledende personer
for mer informasjon.
Hydros konsernledelse har ansvaret
for Hydros resultater
og
implementering av klimastrategien. Alle
betydelige
investeringsbeslutninger vurderes
basert på deres innvirkning
på
Hydros klimastrategi i henhold til Hydros
retningslinjer for å redusere
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
klimaendringer. En
grundig beskrivelse av Hydros klimarelaterte
påvirkninger og hvordan Hydro arbeider
med å forebygge, redusere
og
utbedre disse, finnes i publikasjonen
“Posisjonere Hydro for et
rettferdig og grønt skifte
” fra 2025.
Netto null Hydro
Netto null Hydro er vår ambisjon
om å redusere klimagassutslippene
fra egen virksomhet og nå netto
null klimagassutslipp innen 2050
eller
tidligere. For å konkretisere denne
ambisjonen har Hydro utarbeidet
en langsiktig teknologi-
og avkarboniseringsplan for
hvordan direkte og
indirekte klimagassutslipp kan
reduseres med 10 prosent innen
2025
og 30 prosent innen 2030, fra
2018-baselinje.
1
Den langsiktige teknologi-
og avkarboniseringsplanen
er godkjent av
konsernledelsen. Hydro har et
teknologistyre som består av
medlemmer fra Hydros konsernledelse,
som beslutter retning og
prioriteringer på teknologiområdet.
Forretningsområdene har ansvar
for egen teknologiutvikling og for gjennomføring
av sin
teknologistrategi. Hydros teknologistab
arbeider for å sikre
en helhetlig
og langsiktig tilnærming til Hydros strategi
og dagsorden for teknologi.
Hydros avkarboniseringsplan tar for
seg faktiske reduksjoner
av
klimagassutslipp, og ambisjonen er å
nå reduksjonsmålene uten
å
bruke karbonkompensasjon.
Endringer i Hydros produksjonsportefølje
påvirker selskapets
avkarboniseringsplan. Hydro opprettholder
imidlertid et mål på 30
prosent innen 2030, og beregner
baselinje på nytt etter endringer
i
porteføljen, slik at fremgangen
mot målet gjenspeiler den faktiske
innsatsen for avkarbonisering. Baselinje-utslippene
fra 2018 er
omtrent 10 millioner tonn CO
2
-ekvivalenter, inkludert
direkte utslipp og
indirekte utslipp fra kraftproduksjon
(Scope 1 og 2). Baselinjen
og de
tilhørende måloppnåelsene tar
hensyn til grønne kraftkjøpsavtaler,
i
motsetning til den rene lokasjonsbaserte
metoden (
se note E1.1
).
Baselinje-sammensetningen for Hydros
klimagassutslipp kan deles inn
i fire kilder:
●
Utslipp fra elektrolyseprosesser,
som utgjør rundt 30 prosent
av
Hydros totale utslipp og er de
utslippene som er vanskeligst å
redusere.
●
Klimagassutslipp fra naturgass som
brukes i Hydros støperier,
til
gjenvinning og omsmelting av aluminium,
ekstruderingsprosesser
og anodeproduksjon, utgjør rundt
10 prosent av Hydros totale
utslipp.
●
Klimagassutslipp fra produksjon av
den strømmen Hydro kjøper,
såkalte Scope 2-utslipp, som
utgjør ca. 35 prosent.
●
Forbruk av fossilt brensel ved Alunorte
aluminiumsraffineri, som
utgjør ca. 25 prosent av Hydros totale
utslipp.
Teknologi
og dekarboniseringsplan mot netto null
-utslipp i 2050
Klimagassutslippp
– basert på eierandel
1)
Million tonn CO
2
e (% av 2018 baselin
je utslipp
2)
)
Status
●
Overgang fra tungolje til naturgass
ved Alunorte (~434
000 tonn CO
2
e reduksjon ved Alunorte
3)
)
Ferdigstillelse Q4
2024
●
Tre x 60MW elektriske kjeler installert
(~248 000 tonn
CO
2
e reduksjon ved Alunorte
3)
)
Ferdigstillelse Q4
2024
●
2030: Potensial for å installere
ytterligere fire elektriske
kjeler og erstatte kull med
biomasse, som fører til 70
prosent reduksjon
ved Alunorte
Pågående
verifikasjon
●
Fornybare kraftskjøpsavtraler
(PPA)
Pågående
●
Forbedringer i smelteverksprosessen
Pågående
●
Støping, resirkulering, ekstrudering
og andre
forbedringer
Pågående
●
Biometan i støperiprossesen
og anodeproduksjon
(ved
Sunndal)
Implementering
●
Utslippfri plasmateknologi
for omsmelting (ved
Sunndal)
Pilottesting
●
Bruke grønt hydrogen i
støpeprosessen (ved Høyanger)
Pilottesting
●
Utforske teknologi for å avkarbonisere
kalsinering i B&A
Utforsker
●
CO
2
-fri kjøpsavtaler (PPA)
Kontinuerlig
●
Utvikle HalZero teknologi med
implementering
i 2025
Industripilot innen
2030
●
Utvikle karbonfangst-
og lagringsløsning for
å
avkarbonisere eksisterende
smelteverk
Industripilot innen
2030
●
Utvikle anoder med biomaterialblanding
F&U
●
Implementere karbonfjerning
for å dekke eventuelle
utslipp
F&U
1) Scope 1 og scope 2.
2) 2018 justert referanseverdi
etter-Alunorte transaksjonen
1. Desember 2023
3) Hydro egenkapitalandel
Alunorte.
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro har deltatt i International Aluminium
Institute (IAI) sitt arbeid
for
å utvikle muligheter for reduksjon
av klimagassutslipp for produksjon
av primæraluminium mot 2050 i samsvar
med Parisavtalen. Analysen
er basert på 1,5-gradersscenarioet
til det Internasjonale Energibyrået
(IEA) og IAIs analyser av etterspørselen
i aluminiumsmarkedet
og
materialflyt. Hydros netto null-ambisjoner
og avkarboniseringsplan er
i
tråd med IAIs utslippsreduksjonsbane
for aluminiumssektoren og
1,5-
gradersscenarioet. Når Science Based
Target
initiative (SBTi)
har
utviklet et sektorbasert rammeverk
for avkarbonisering (SDA)
for
aluminiumssektoren, vil Hydro
vurdere å verifisere selskapets
klimastrategi mot SBTi.
IAIs utslippsbaner mot 2050
Tonn CO
2
e per tonn primæraluminium
Kilde: International Aluminium
Institute (IAI), Hydros
analyser
Utslippsreduserende aktiviteter
Bauksittutvinning og aluminaraffinering
Hydros aluminaraffineri, Alunorte,
er blant de mest energieffektive
raffineriene i verden. I løpet
av det siste tiåret har selskapet
iverksatt
en rekke prosjekter som prioriterer
utslippsreduksjon gjennom en
omfattende energiomstilling. Denne
strategien inkluderer
overgang fra
tung fyringsolje til naturgass og inkorporering
av biomasse som
brenselkilde. Det pågående omstillingsprosjektet
har som mål å
erstatte tungolje med naturgass
tidlig i 2025. Dette initiativet støttes
ytterligere av installasjonen av elektriske
kjeler, noe som
markerer et
betydelig fremskritt i raffineriets
elektrifiseringsarbeid. Suksessen
med
dette prosjektet har banet vei for
bygging av ytterligere to elektriske
kjeler, som forventes
å være i drift innen utgangen
av 2024. Det
anslås at drivstoffbytte til naturgass
og de elektriske kjelene vil
redusere utslippene med totalt 1
100 000 tonn CO
2
e når de er ferdige,
og bidra til utviklingen av kritisk infrastruktur
som gagner regionen.
Omstillingsprosjektet i tillegg til flere
elektriske kjeler vil tilsammen
redusere klimagassutslippene i Alunorte
med 70 prosent mot 2030.
Alunorte er også i prosess med
å ta i bruk biomasse og
bruker for
øyeblikket en blanding av frømasse
fra açaíbær og kull,
med planer
om å gå over til kjeler som drives
utelukkende på biomasse. Videre
etablerer raffineriet sol- og
vindparker nordøst i Brasil
for å dekke
energibehovet på en mer bærekraftig
måte og redusere
avhengigheten av tredjeparts energileverandører
innen 2025. Alunorte
og Albras samarbeider med Rein
for å sikre tilgang til
fornybar strøm
og forsyning til fabrikkene.
MPSA (Paragominas bauksittgruve)
forfølger sine
utslippsreduksjonsmål gjennom viktige
initiativer som fokuserer
på
fornybar energi og oppgradering
av utstyrsparken. For å håndtere
utslippene fra sin primære kilde, går
MPSA over til kjøretøy som
går
på strøm
eller biodrivstoff, og
bruker for tiden to elektriske
lastebiler
med planer om å legge til ytterligere.
I tillegg har enheten lansert
et
pilotprosjekt for å forbedre energieffektiviteten
gjennom fornybar
energi ved å integrere solcellepaneler
på vanntanker.
Dette prosjektet
har som mål å utvikle mer bærekraftig
energi på stedet og
samtidig
minimere vannfordamping.
Produksjon av primæraluminium
Mot 2050 utforsker Hydro forskjellige
muligheter til netto nullutslipps
produksjon av primæraluminium, inkludert
Hydros egenutviklede
HalZero-teknologi for nye smelteverk,
CO
2
-fangst ved eksisterende
smelteverk og oppskalering av
bruken av forbrukerskrap. Se avsnittet
netto null-produkter for informasjon om disse
teknologiene.
Hydro utforsker også alternativer
for å erstatte fossil energi i
støperiene og i anodeproduksjonen.
Dette inkluderer et
biometanprosjekt på Sunndal som vil
redusere utslippene med 20 000
tonn CO
2
e hvert år, og
testing av utslippsfri plasmateknologi
for å
muliggjøre elektrifisering av omsmeltingsprosessen
i støperier ved å
bruke den samme fornybare energien
som driver Hydros primære
smelteverk.
I 2023 produserte Hydro verdens
første vellykkede batch
av resirkulert
aluminium med grønt hydrogen som
energikilde ved støperiet i
Navarra i Spania. I 2024 besluttet
Hydro å fortsette prosjektet
med en
treårig pilot for grønt hydrogen ved resirkuleringsanlegget
i Hydro
Høyanger. I pilotprosjektet
vil Hydro delvis erstatte
naturgass med
grønt hydrogen i en omsmeltingsovn
og utvikle løsninger og teknologi
med globalt potensial. Resirkulering
av 100 prosent aluminiumsavfall
fra forbrukere ved å bruke utslippsfrie
energikilder som grønt
hydrogen, er den raskeste måten
å produsere netto null aluminium
på.
Dette pilotprosjektet er derfor en
viktig del av Hydros langsiktige
strategi for å redusere klimagassutslippene
og styrke Hydros posisjon
som en ledende aktør innen lavkarbonaluminium.
Piloten er under
utvikling med mål om å starte produksjonen
i 2026.
For å erstatte fossile karbonanoder
forsker Hydro også på
biokarbon
og deltar i to forsknings-
og utviklingsprogrammer som støttes
av
Norsk forskningsråd. Prosjektet består
av to arbeidsflyter,
som
erstatter deler av koksen i ovnen
med biokarbon og bruker
biomateriale i anoden til elektrolyseprosessen.
På biomaterialesiden er
det flere utfordringer knyttet til sikker
lagring og håndtering,
prosessering og produktkvaliteter.
Samarbeid med både
forskningsinstitusjoner og materialprodusenter/
-leverandører er
etablert, og tester pågår på laboratorie
-
og pilotskalanivå.
Hydro har en 75 000 tonn
per år teknologipilot på Karmøy,
som viser
stabil og utmerket drift og som
er et av verdens mest klima-
og
energieffektive primæraluminium
produksjonsanlegg.
Hydro er nå i
ferd med å innføre teknologielementer
fra teknologipiloten ved
eksisterende primærverk, for å
oppnå bedre ytelse og finansiell
robusthet. Dette gjelder blant annet linje
B ved Husnesverket, som
startet produksjon i 2020. Det
gjøres også i forbindelse med
regelmessig vedlikehold og omforing
av elektrolysecellene ved
alle
Hydros smelteverk, for øyeblikket
i Sunndal.
Extrusions
I Hydro Extrusions arbeider anleggene
med ulike initiativer og tiltak for
å redusere klimagassutslippene knyttet
til energi- og strømforbruk.
Dette inkluderer strømkjøpsavtaler
(PPA-er) med
produsenter av
fornybar kraft, forbedret energieffektivitet
gjennom benchmarking,
prosessforbedringer og investeringer
i nytt utstyr.
Mange av verkene
jobber også med partnere og
myndigheter for å vurdere
muligheten for
egen fornybarproduksjon på anlegget,
for eksempel med solpaneler
og vindturbiner.
Ved ekstruderingsanlegget
i Drunen utforsker Hydro produksjon
av
fornybar gass fra avfallsmateriale
fra bilindustrien som et alternativ
til
naturgassforsyningen. Denne innovative
løsningen adresserer to
utfordringer: den reduserer mengden
plastavfall og reduserer forbruket
av naturgass. Hvis laboratorietestene
kan skaleres opp til industriell
bruk, og hvis miljøstudier bekrefter
forbedringer, kan
full drift starte
tidlig i 2026.
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Kraftproduksjon
Kraft er et betydelig bidrag i aluminiumsindustrien,
og renere kraft er
avgjørende for å oppfylle globale
klimamål. For å redusere
utslippene
må aluminium produseres ved hjelp
av renere energiløsninger som
fornybar energi gjennom hele verdikjeden.
Mer enn 70 prosent av
elektrisiteten som brukes i Hydros
produksjon av primæraluminium
er
basert på fornybar kraft. Mens Hydros
raffineri i Brasil går over til å
bruke mer bærekraftige energikilder for
å redusere utslippene i
oppstrøms aktiviteter,
drives selskapets produksjon
av
primæraluminium i Norge av tilnærmet
100 prosent fornybar
energi fra
nærområdene.
For å sikre stabil forsyning av fornybar
kraft til Hydros virksomhet
i
Norge, driver selskapet 40 vannkraftverk
med en samlet installert
kapasitet på 13,7 TWh fornybar
elektrisitet i et normalår.
Justert for
Hydros eierandeler er egen vannkraftproduksjon
9,4 TWh i et
normalår. I tillegg driver Hydro
en vindpark og kjøper
mer enn 9 TWh
fornybar energi årlig i det nordiske
markedet gjennom langsiktige
kontakter.
Bærekraftig finansiering i Hydro
Hydros bærekraftsposisjon gir
mulighet for lønnsom vekst og
et fortrinn med hensyn til kapitalkostnad.
For å få tilgang på gunstig
finansiering,
har Hydro lansert et rammeverk
for grønn og bærekraftig finansiering
i 2022. Finansieringsproduktene
som støttes av dette
rammeverket bruker
henholdsvis EUs taksonomi og Hydros
klimastrategi som grunnlag,
med KPI-er knyttet til klimagassutslipp
og resirkulering av brukt
skrapaluminium. CICERO Shades of
Green har gitt en uavhengig vurdering
av rammeverket, med rangeringen
utmerket (“excellent”) for
governance og “medium grønn”
generelt.
Per 31. desember 2023 har Hydro
ikke utstedt grønne finansieringsinstrumenter,
men rapporterer taksonomikompatibel
CapEx og andre
taksonomi KPI-er i opplysningene i henhold
til artikkel 8 i forordning
2020/852.
Hydro etablerte 7. november 2022
et EMTN-program (Euro Medium
Term Note)
som er godkjent av Euronext
Dublin og den irske
sentralbanken. EMTN-programmet
danner et rammeverk for utstedelse
av euro medium term
notes inntil et samlet beløp på 5
milliarder euro.
Hydros første bærekraftsrelaterte
obligasjoner på 3 milliarder NOK
under det nye rammeverket
og EMNT-programmet ble
utstedt 30. november
2022, noe som gjør Hydro til
det første norske selskapet
benevnt investeringsgrad som utsteder
bærekraftsrelaterte obligasjoner.
Alunorte signerte et bærekraftskoblet
lån på 200 millioner USD i
2022. Den sjuårige lånefasiliteten
er strukturert som et bærekraftskoblet
lån
med en swap til fast rente. Bærekraftskoblingen
er integrert i fasiliteten
og renteswapen, slik at prisingen
avhenger av om Hydro
når sine mål om
reduksjon av klimagassutslipp ved
å erstatte tungolje med naturgass
ved Alunorte.
I 2019 signerte Hydro en rullerende
flervaluta kredittramme på
1600 millioner USD der marginen
er knyttet til Hydros mål for
klimagassutslipp.
Marginen på kredittrammen vil justeres
basert på om Hydro
når utslippsmålene om 10 prosent
reduksjon i klimagassutslipp
innen utgangen av
2025.
I 2024 var Hydros klimagassutslipp
16,1 prosent
lavere enn 2018-baselin
je, i tråd med Hydros avkarboniseringsstrategi
(
se note E1.1)
– og
nådde dermed Hydros mål for 2025.
Dette skyldtes hovedsakelig
drivstoffskifte og tidlig implementering
av elektriske kjeler ved Alunorte,
samt
nedskjæringer i Aluminium Metal
og Hydro Extrusions. Med forventet
gjenoppstart av noen av
disse nedskjæringene, forventes Hydros
utslipp å
øke i 2025. Hydro forventer fortsatt
å nå målet om 10 prosent utslippsreduksjoner
innen 2025.
Note: I 2023 var Hydros utslipp
11,9 prosent lavere enn 2018-baselinje.
Dette ble feilaktig
oppgitt som 6,5 prosent
i årsrapporten for 2023
på grunn av overrapportering
av scope 2-utslipp
knyttet til grønne kraftkjøpsavtaler
(PPAer) i Norge, Brasil og Canada.
Se
note E1.1
for mer informasjon om
metodikk for beregning av
klimagassutslipp.
Hydro investerer også i oppgraderinger
og nye prosjekter for å øke
produksjonen av fornybar kraft
og utvider
installert kapasitet i
eksisterende vannkraftanlegg i
Norge. Som en del av dette søker
Hydro løsninger for bedre energiutnyttelse
og å øke fleksibiliteten i
Hydros kraftsystemer for å utnytte
strømnettet bedre. Hydro har
tatt en
investeringsbeslutning for prosjektet
Illvatn i Sogn. Det er også
etablert
en plan for betydelig økning
av installert kapasitet i Røldal-Suldal
(RSK) kraftverk, og konsesjonssøknad
er sendt inn. Hydro støtter
også utviklingen av grønne industrier
gjennom langsiktige
strømkontrakter med bedrifter og
industriselskaper.
Illvatn-prosjektet – vannkraftverk med
pumpelagring
Hydro utforsker muligheter for å
redusere oppstrømsutslipp i
forbindelse med bygging og oppgradering
av eksisterende
vannkraftanlegg, og i utviklingen
av nye kraftprosjekter.
Ved å
identifisere utslippsreduksjonstiltak tidlig
i beslutningsprosessen,
kan
Hydro bruke klimabudsjetter til å
sikre en strukturert og handlingsrettet
tilnærming for å redusere miljøpåvirkningen
fra prosjekter.
I den tidlige fasen av Illvatn-prosjektet
gjennomførte Hydro en
vurdering for å identifisere alternativer
for å redusere utslipp, inkludert
potensiell bruk av lavkarbonmaterialer
og strategier for å redusere
drivstofforbruket, redusere utslipp
fra byggeaktiviteter på stedet
og
optimalisere transporten til og fra
anlegget. Prosjektet har etablert
et
klimabudsjett med mål om å redusere
utslipp gjennom hele prosjektets
gjennomføringsfase.
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Netto null produkter
Netto null produkter er Hydros
ambisjon om å levere netto
nullkarbonprodukter og -løsninger i
aluminium til selskapets kunder,
samt øke sirkulariteten i verdikjeden.
Etterspørselen etter
lavkarbonaluminium øker,
og ventes å fortsette å øke.
Hydro jobber
tett med sine kunder og partnere tidlig
i designprosessen for
å utvikle
produkter som er energieffektive
og har lavere karbonavtrykk,
noe
som kan bidra til at de oppnår sine
bærekraftsmål. Hydro differensierer
sin produktportefølje fra konkurrentenes
ved å bruke fornybar
elektrisitet på ca. 70 prosent av
Hydros produksjon av
primæraluminium og tilbyr to aluminiumsmerker
med lavt
karbonutslipp; Hydro CIRCAL og
Hydro REDUXA.
Hydro kan levere netto null-produkter til kundene
før Hydro som
selskap når netto null-utslipp. På kort
og mellomlang sikt kan Hydro
levere netto null-produkter ved
å skalere opp bruk av aluminiumsavfall
til egen produksjon, og på lang
sikt ved å implementere karbonfangst
-
og lagringsløsninger og HalZero-teknologi.
En stor del av Hydros
forskning- og utvikling-utgifter
og innsats for å levere
netto null-
produkter er konsentrert langs
tre strategiske baner:
1.
Karbonfangst og -lagring (CCS)
– avkarbonisering av
eksisterende smelteverk
For å fremskynde avkarboniseringen
av aluminiumsindustrien
og å
gjøre Hydros eksisterende aluminiumssmelteverk
klare for fremtiden,
utvikler Hydro karbonfangst-
og lagringsløsninger
(CCS) som kan
ettermonteres i aluminiumsanlegg
som allerede er i drift.
Gjennom
fangst av avgasser ved Hydros
eksisterende smelteverk, tar selskapet
sikte på å redusere klimagassutslippene
fra elektrolyseprosessen. I
tillegg, og som et supplement,
utforsker Hydro muligheter for
direkte
luftinnsamlingsenheter (DAC) ved selskapets
smelteverk. For noen
fangstteknologier har dette den
fordelen at prosessvarme kan
gjenvinnes for bruk i DAC-enheten,
noe som reduserer kraftbehovet
og driftskostnadene.
Hydro har vurdert mer enn 50 forskjellige
CCS-teknologier og
utarbeidet et veikart for testing og
pilotprøving av de mest
lovende i
industriell skala. Det mest sannsynlige
resultatet er en kombinasjon av
fangst av avgasser og direkte luftfangst
for å fjerne 100 prosent
av
utslippene.
2.
Klorprosessen HalZero – avkarbonisering
av ny
smelteverkskapasitet
HalZero er en ny produksjonsprosess
for primæraluminium som avgir
oksygen i stedet for karbondioksid
(CO2). I HalZero-prosessen blir
alumina klorert og blir til aluminiumklorid.
Gjennom lukkede prosesser
vil elektrolysen være fri for klimagassutslipp.
HalZero-prosessen skiller seg betydelig
fra dagens produksjon
av
primæraluminium og utvikles for bruk
i nye produksjonsanlegg.
Byggingen av Hydros HalZero testanlegg
i Porsgrunn, Norge, går
etter
planen. Neste steg er en gjennomførbarhetsstudie
som pågår,
og
prosjektet vil gå videre gjennom
de neste fasene mot
bygging av et
pilotanlegg i industriell skala innen
2030. HalZero-prosessen vil være
anvendelig for nye aluminiumverk
eller erstatning av utdaterte
produksjonslinjer, hvor
smelteverksinfrastrukturen kan
gjenbrukes. På
denne måten kan Hydro fullstendig
avkarbonisere smelteprosessen
ved å eliminere utslipp fra både elektrolyse
og anodeproduksjon.
Utslippsreduksjon
gjennom karbonfangst
og lagring
Tonn CO
2
e per tonn aluminium
Utslippsreduksjon
gjennom HalZero
Chloride-prosessen
Tonn CO
2
e per tonn aluminium
Utslippsreduksjon
gjennom økt
resirkulering av
forbrukerbrukskrap
(PCS)
Tonn CO
2
e per tonn aluminium
3.
Aluminium med netto null
utslipp gjennom å øke
volumene av forbrukerskrap (PCS)
Resirkulering av aluminium krever
95 prosent mindre energi
enn
produksjon av primæraluminium,
samtidig som det fortsatt gir
aluminium av høy kvalitet. Hydro
utvikler resirkuleringsteknologi og
lavkarbonprodukter basert på skrap
fra forbrukere (PCS), og
planlegger å forbedre resirkuleringskapasiteten
for å sortere og bruke
mer kompleks forbrukerskrap.
Hydro produserer allerede Hydro
CIRCAL, som er et sertifisert,
resirkulert lavkarbonprodukt som
består av mer enn 75 prosent
PCS.
Hydro CIRCAL har et markedsledende
CO
2
-avtrykk på 1,9 kg CO
2
e/kg
aluminium, ned fra tidligere 2,3 kg
CO
2
e/kg. Dette gjøres gjennom
fremskritt innen innkjøp, sortering
og sporbarhet av forbrukerskrap.
Ved Hydros resirkuleringsanlegg
i Clervaux i Luxembourg
har
selskapet også produsert 130 tonn aluminium
med nær null
karbonutslipp, fra 100 prosent forbrukerskrap,
Hydro CIRCAL 100R,
som har et karbonavtrykk på mindre
enn 0,5 kg CO
2
e per kilo
aluminium.
Hydro vil foreta noen nøkkelinvesteringer
på mellomlang sikt for
å
sikre at resirkuleringsvirksomheten kan
møte den økte etterspørselen
etter Hydro CIRCAL, og vil investere
i teknologier for å øke bruken
av
forbrukerskrap samtidig som vi sikrer
tilgang til skrap. Hydro
har
fortsatt å styrke sin resirkuleringsposisjon
i 2024 ved å åpne
et nytt
resirkuleringsanlegg for aluminium
i Szekesfehervar i Ungarn
med en
kapasitet på 90 000 tonn, i tillegg
til å investere i et nytt
resirkuleringsanlegg i Høyanger i Norge
med en kapasitet på 36
000
tonn og investere i oppgradering
av resirkuleringsanlegget i Atessa
i
Italia for å øke resirkuleringskapasiteten
ytterligere. Se kapittelet
Ressursbruk og sirkulær økonomi
for mer informasjon om
resirkulering.
Hydro REDUXA er Hydros andre
aluminiumsmerke med lavt
karbonavtrykk, som bruker fornybar
energi fra vann, vind og solenergi
i
produksjonsfasen. Dette kan redusere
hele verdikjedens
karbonavtrykk per kg aluminium til 4,0
kg CO
2
e per kilo aluminium,
noe som er mindre enn det globale
gjennomsnittet på 15,1 kg CO
2
e
per kilo aluminium. Produksjonskapasiteten
for aluminium med nær
null karbonutslipp vil utvikles i henhold
til etterspørselen etter dette
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
nær utslippsfrie aluminiumet. Dette
gjenspeiles også i ambisjonen om
å levere Hydro REDUXA 2.0 med
et karbonavtrykk under 2
tonn CO
2
per tonn aluminium innen 2030. Hydro
CIRCAL og Hydro REDUXA
støtter både margin-
og volumvekst. Hydro oppnår
både høyere
produktpremier og salgsvolumer
for sine lavkarbonprodukter,
og
mange kunder velger Hydros aluminium
på grunn av det lave
karbonavtrykket.
Grønnere anskaffelser og scope 3
utslipp
Hydro rapporterer Scope 3 utslipp
basert på retningslinjene fra
International Aluminium Institute
(IAI) Scope 3 Calculation
Tool
Guidance 2022
. Hydro er en stor innkjøper
av råmaterialer,
inkludert
aluminium og metall som brukes i
legeringer. Aluminiumet
som Hydro
kjøper inn eksternt, leveres til selskapets
resirkulerings- og
ekstruderingsanlegg, og klimagassutslippene
forbundet med
produksjonen av dette aluminiumet
utgjør størstedelen av Hydros
Scope 3-utslipp. Ettersom Hydro
mener at karbonfotavtrykket til
prosesskrap er det samme som
metallet det stammer fra,
er Hydros
oppstrøms-utslipp i kategori 3
betydelige når vi inkluderer
eksternt
innkjøpt metall. Vi tar sikte
på å kjøpe aluminium med
et lavere
karbonfotavtrykk og å øke andelen
forbrukerskrap i
metallproduksjonen.
I 2022 satte Hydro mål for utslippsreduksjon
for oppstrøms scope 3-
utslipp for å redusere totale oppstrøms
scope 3-utslipp med 15
prosent innen 2030, og for å
redusere oppstrøms scope 3-utslipp
per
tonn aluminium levert til markedet
med 30 prosent innen 2030. Begge
målene refererer til en baselinje
fra 2018. Nedstrøms scope
3-utslipp
ble ikke inkludert i målene da
disse utslippene er vanskeligere
å
påvirke og kontrollere, og siden oppstrøms
utslipp utgjør 93 prosent
av
de totale scope 3-utslippene.
Resultatene for 2024 viser at Hydro
har redusert sine totale oppstrøms
scope 3-utslipp med 44 prosent sammenlignet
med baselinje fra 2018.
Per tonn aluminium levert til
markedet har Hydro allerede redusert
sine utslipp med 40 prosent. Reduksjonene
skyldes hovedsakelig
mer
bevisst innkjøp av metall, men også
på grunn av mindre
volum i
Extrusions. Fremover kan oppstrøms
scope 3-utslipp øke, både totalt
og per tonn, på grunn av høyere
aktivitet og dermed mer eksternt
metallinnsats.
Hydro vurderer for tiden å sette et
netto null-mål også for oppstrøms
scope 3-utslipp.
Netto null samfunn
Netto null samfunn er en viktig pilar i
Hydros klimastrategi, med
en
definert ambisjon om å bruke Hydros kompetanse
og evner til å
muliggjøre et netto null-samfunn. Overgangen
til et netto null-samfunn
må være en rettferdig omstilling,
noe som betyr en omstilling som
er
så rettferdig og inkluderende som
mulig for alle involverte.
Hydros
tilnærming til en rettferdig omstilling
er nærmere beskrevet i
kapitlene
Egne arbeidstakere,
Arbeidstakere i verdikjeden
og
Berørte
lokalsamfunn.
I en slik omstilling vil det kreves
mer fornybar elektrisitet og løsninger
for lagring av energien. Hydro investerer
i løsninger for fornybar
energi, inkludert prosjekter som
øker produksjonskapasiteten for
fornybar elektrisitet og teknologier
for lagring av energi.
I tillegg er
lavkarbonaluminium et muliggjørende
materiale for den grønne
omstillingen i ulike markeder.
Hydro Rein
Hydro Rein er en ledende leverandør
av løsninger for fornybar
energi
til industrien. Hydro Rein støtter Hydro
og andre industriselskaper
i
avkarbonisering gjennom store fornybare
energiprosjekter i tillegg
til
lokal produksjon, energieffektivitet,
energilagring og
fleksibilitetsstyring. Hydro Rein har
for tiden en diversifisert portefølje
med mer enn 60 prosjekter innen fornybar
energi i hovedmarkedene
i
Norden og Brasil, i tillegg til
en pipeline av energiløsningsprosjekter
i
Europa og Nord-Amerika. Selskapet
har ambisjoner om en portefølje
på 3 GW i drift eller under bygging
(brutto) innen 2026.
I andre kvartal 2024 ble Hydro
Rein og Macquarie Asset
Management
partnere for å akselerere Hydro Reins
vekst innen fornybar energi
ytterligere. De to selskapene var
allerede partnere i en stor landbasert
vindpark i nordøst i Brasil, som ble
satt i kommersiell drift
i 3. kvartal
2024, og som anslås å unngå
utslipp av 11
767 KT CO
2
e i løpet av
prosjektets levetid. Gjennom kraftkjøpsavtaler
(PPA-er) vil
dette
prosjektet levere elektrisitet til Hydros
bauxittgruve i Paragominas og
aluminiumsraffineriet i Alunorte for
å nå selskapets mål om reduksjon
av klimagasser. Hydro
har samarbeidet med
Macquarie siden 2017 for
å muliggjøre utvikling av fornybar
energikapasitet.
Batterier
Batteridivisjonen i Hydro Energy
ble etablert i 2020 med en
ambisjon
om å investere i og vokse bærekraftige
batterimaterialeselskaper.
Porteføljen inkluderer Hydrovolt,
E-magy, Lithium
de France,
Northvolt, Corvus og Vianode.
I fjerde kvartal 2024 økte Hydro
eierskapet i Hydrovolt til 68 prosent.
For å styrke fokuset på Hydros
2030-strategi og møte utfordrende markedsforhold
i batterisektoren, vil
batterimaterialer ikke lenger være strategiske
vekstområder for Hydro,
og batteridivisjonen vil derfor bli
faset
ut.
Hydro vil fortsette å støtte Hydrovolt
som en industriell
eier i tett
samarbeid med gjenvinningsvirksomheten
og strategiske partnere.
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Håndtering av klimarelaterte risikoer og
muligheter
Fysisk risiko knyttet til klima
Klimarelatert fysisk risiko refererer
til påvirkning på virksomhetens
operasjoner som følge av akutte
eller kroniske endringer i
nedbørsmønster, flom,
knapphet på vann eller andre
naturressurser,
og variasjoner i havnivå, uvær
og temperaturer. Slike
risikoer kan føre
til oversvømmelse av anlegg, avbrudd
i produksjonsprosessene,
infrastrukturfeil og potensielle
ulykker.
For å forstå og redusere klimarelaterte
fysiske risikoer for Hydros
virksomhet, har selskapet utført flere
klimarisikovurderinger.
I 2018
gjennomførte Hydro en modellering
av fremtidige værmønster og
den
effekten de kan ha på selskapets
anlegg basert på scenarier
fra FNs
klimapanel. I 2023 oppdaterte Hydro
den fysiske
klimarisikovurderingen, som inkluderte
modellering av risikoen for
klimarelaterte hendelser i nåværende
situasjon, i tillegg til RCP
4.5 og
RCP 8.5 i et 2030-, 2040-
og 2050-scenario.
Hydro arbeider med å vurdere de
potensielle konsekvensene
og
nødvendige tiltak og planer for tilpasning
til klimaendringer.
Funnene
fra den oppdaterte klimavurderingen
integreres i Hydros
risikostyringssystem. Flere av Hydros
anlegg har allerede gjennomført
betydelige oppgraderinger for å håndtere
klimarelaterte risikoer,
som
effektene av økt nedbør og tilhørende
flomrisiko.
Overgangsrisikoer knyttet til
klima
Klimatilpasning og overgangen til
1,5-graders scenario byr på både
muligheter og risiko for Hydro.
Selskapet har vurdert regulatoriske
risikoer, markedsrisikoer
og teknologiske risikoer i
tråd med et 1,5-
graders scenario. Hydros langsiktige
posisjonering, virksomhets-
og
økonomisk planlegging reflekterer
selskapets vurdering av
omstillingsrisiko i et 1,5-gradersscenario.
Overgangen kan føre til strengere lovgivning
og mer ambisiøse
klimamål som kan være kostnadsdrivende
for deler av ressursbasen.
Den samlede porteføljen vil imidlertid
mest sannsynlig ha fordel
av
slike trender, ettersom de
vil øke etterspørsel etter-
og
verdivurderingen av Hydros lavkarbonprodukter
og portefølje.
Aluminium er bredt anerkjent som
et materiale som kan bidra
til det
grønne skiftet, og lavkarbonaluminiumet
som produseres av Hydro
er
en viktig faktor for å redusere Scope
3 utslippene for kunder
på tvers
av flere industrisektorer. Hydro
er godt posisjonert for å
dra nytte av
overgangen til netto null klimagassutslipp,
og genererer betydelig
lavere klimagassutslipp sammenlignet
med gjennomsnittet i bransjen.
Den gjennomsnittlige karbonintensiteten
i Hydros
aluminiumsproduksjon er under
målene for 2030 og 2035 i
1,5-
gradersscenarioet som International
Aluminium Institute har definert
for aluminiumsindustrien. Karbonavtrykket
til aluminiumsproduksjon
er
tett knyttet til hvilken energikilde som
er brukt for å produsere
metallet.
Hydros fotavtrykk gjenspeiler det
faktum at de fleste av selskapets
primære produksjonsanlegg bruker
elektrisitet fra fornybare kilder.
Regulatorisk risiko
Siden aluminiums-
og aluminamarkedene er
globale markeder,
påvirker relativ konkurranse
mellom land og regioner hvilke
produksjonsanlegg som vil være
levedyktige i fremtiden. Generelt
vil
Hydro dra nytte av globalt tilpassede
initiativer som setter en
pris på
CO
2
-utslipp, og støtter bruk av fornybar
energi. I tillegg vil
regulatoriske initiativer som gir lavutslippsenergi
til konkurransedyktige
priser, være til fordel
for Hydros eksisterende produksjonsanlegg.
I et motsatt scenario vil Hydro ha
en ulempe hvis det legges betydelige
karbonavgifter på utslipp i land
eller regioner der Hydros
produksjon er
plassert, mens lignende regulering
ikke innføres i konkurrerende
regioner. Situasjoner
med alvorlige begrensninger i tilgjengeligheten
av fornybar elektrisitet i områder
der Hydros produksjonsanlegg ligger,
vil være en ulempe for selskapets
aluminiumrelaterte anlegg.
Alle Hydros energiproduserende anlegg
er fornybare, og majoriteten
er vannkraft i Norge. Hydro er også
engasjert i produksjon av energi
fra sol-
og vindressurser,
for tiden hovedsakelig i samarbeid
med
andre selskaper, og
de fleste prosjektene er i utviklingsfasen.
Disse
anleggene vil dra nytte av strengere
regulering av CO
2
-utslipp.
Spesifikke forskrifter kan imidlertid
påvirke konkurranseevnen og
verdien til individuelle anlegg.
Markedsrisiko
Hydro vil dra nytte av økt etterspørsel
etter aluminium med lavt
karbonutslipp etter hvert som selskapets
kunder avkarboniserer
verdikjedene sine. Etterspørselen etter
aluminium med lavt
karboninnhold forventes å vokse raskere
enn den samlede
etterspørselen etter aluminium. Parallelt
kan etterspørselen etter
(lavkarbon) aluminium styrkes ytterligere
ettersom aluminium erstatter
stål, kobber eller andre metaller i
sektorer som produksjon av
fornybar
energi og termisk teknologi, transport,
bygg og eiendom.
I et motsatt scenario kan etterspørselen
etter aluminium reduseres
hvis Hydro ikke lykkes med å
avkarbonisere verdikjeden i tråd
med
teknologiveikartet for netto null
klimagassutslipp innen 2050. Hvis
Hydro ikke lykkes med utviklingen
og implementeringen av HalZero
eller annen elektrolyseteknologi
mens konkurrerende industrier
lykkes
med avkarboniseringsarbeidet, kan dette
føre til redusert etterspørsel
etter aluminium fordi stål eller
andre metaller erstatter aluminium.
Tilsvarende risikoer gjelder
hvis Hydro ikke lykkes
med å ettermontere
karbonfangst ved eksisterende anlegg.
Dette kan påvirke verdien
av
Hydros eksisterende aluminiumssmelteverk.
Teknologiske risikoer
Ny teknologi for produksjon av primæraluminium
i en økonomi med
netto null-utslipp av klimagasser må utvikles
og implementeres. Hydro
utvikler ny, utslippsfri
teknologi for bruk i fremtidige
aluminiumsproduksjonsanlegg. I
tillegg vurderer Hydro
alternativer for
å implementere karbonfangstløsninger
ved de eksisterende
smelteverkene. For at Hydro skal
beholde den strategiske fordelen
med lavere karbonutslipp, er
det viktig å utvikle teknologi som
kan
tilpasses eksisterende produksjonsanlegg
til en konkurransedyktig
pris. Hvis dette ikke lykkes, medfører
det en teknologisk risiko. I andre
deler av Hydros verdikjede kan selskapet
oppnå netto nullutslipp med
eksisterende teknologier, forutsatt
at tilstrekkelig fornybar energi er
tilgjengelig til konkurransedyktige
priser i selskapets regioner.
Potensiell lock-in effekt på
klimagassutslipp i verdikjeden
for
aluminium
Lock-in effekt på klimagassutslipp
forekommer når fossile ressurser
fortsatt brukes, til tross for muligheten
til å erstatte dem med
alternativer med lavere utslipp. For Hydro
er dette først og fremst
en
risiko forbundet med bruk av fossilt
brensel i produksjonen
av
elektrisiteten som brukes til aluminiumsproduksjon.
Ved Hydros
felleskontrollert virksomhet i Qatalum i
Qatar leveres elektrisiteten som
brukes til produksjon av primæraluminium
fra et integrert naturgassfyrt
anlegg. Prosjektet med å erstatte fyringsolje
med naturgass i Alunorte
er et mellomsteg mot full avkarbonisering
av aluminaraffinering innen
2040, og Hydro betrakter derfor ikke
dette som en langsiktig lock
-in-
effekt på klimagassutslipp.
Intern karbonprising
En stor del av Hydros aluminiumsvirksomhet
faller innenfor rammen
av EUs system for klimakvoter (EU ETS).
Hydro kjøper og overleverer
kvoter (EUA-er) for å oppfylle selskapets
samsvarsforpliktelser under
EU ETS, og mottar en andel gratis
EUA-er. Informasjon om
mengden
kjøpte og mottatte EUA-er gjøres offentlig
tilgjengelig på nasjonalt nivå
av de respektive lokale EU ETS
-myndighetene.
Hydro bruker EU ETS-kvoteprisen i
interne beslutningsprosesser
innenfor og utenfor EU/EØS, og kvotekostnaden
er integrert i
økonomiske og operasjonelle
beslutninger. Ved
å inkludere en
kvotepris i Hydros analyse, blir
kostnader knyttet til CO
2
-utslipp en
variabel driftskostnad på anleggsnivå,
og forventningene til CO
2
-prisen
påvirker fremtidige investeringsbeslutninger.
Hydros deleide produsent av primæraluminium,
Alouette, er også
underlagt forpliktelser om samsvar
med karbonmarkedet (under
Québec cap-and-trade-systemet, som er en del
av Western Climate
Initiative (WCI)).
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E1 Noter til klimaendringer
E1.1
Totale
klimagassutslipp
basert på
eierandel
Rapporteringsprinsipper
Hydros avkarboniseringsplan
og mål for
klimagassutslipp
viser til Hydros
totale klimagassutslipp
basert
på eierandel.
Se
vedlegg
for totale
klimagassutslipp
i konsoliderte
operasjoner,
inkludert
markedsbaserte
Scope 2
klimagassutslipp
og totale klimagassutslipp
presentert
i henhold til
ESRS E1
AR48.
Totale
direkte og indirekte
(Scope 1
og Scope
2) klimagassutslipp
i Hydro,
basert på
eierandel,
rapporteres
per forretningssegment.
Klimagassutslippene
er beregnet
basert på
prinsippene
i GHG-
protokollen fra
WRI/WBCSD,
i henhold
til
equity share
-prinsippet,
basert på eierandel
per utgangen
av
2024. De rapporterte
utslippene inkluderer
Hydros
andel av
utslipp fra alle
operasjoner,
inkludert
ikke-
konsoliderte
operasjoner
hvor Hydro
har en minoritetsandel.
Utslippsfaktorene
for beregn
ing avScope
1-utslipp
fra fossile
brensler,
er oppdatert
til UK Government
GHG Conversion
Factors for
Company
Reporting
(DEFRA
2023). De globale
oppvarmingspotensialene
(GWP) for andre klimagasser enn CO
2
er oppdatert
i henhold
til IPPC AR6.
Endringene
er anvendt
på
historiske
utslipp, og klimagassutslipp
rapportert i tidligere
årsrapporter
er oppdatert
tilsvarende.
Direkte klimagassutslipp
(Scope 1)
beregnes
basert på anod
eforbruk i
elektrolyseprosessen
og bruk av
fossilt brensel.
PFC-utslipp
beregnes
basert på
automatiske
prosessmålinger
og består
av CF
4
og C
2
F
6
som dannes
under anodeeffektsituasjoner
i elektrolyseceller
,
hovedsakelig
et resultat
av
produksjonsinstabilitet,
f.eks. i forbindelse
med strømbrudd.
De rapporterte
direkte
utslippene er
sammenlignbare
med Scope
1-utslipp
som definert
av GHG-protokollen.
Alle rapporterte
klimagassutslipp
er omregnet
til CO
2
-ekvivalenter
(CO
2
e).
Indirekte klimagassutslipp
(Scope 2)
beregnes
basert på forbruk
av elektrisitet.
Rapporterte
utslipp
dekker klimagassutslipp
fra kjøpt
elektrisitet
og utslipp
fra det gassfyrte
kraftverket i
Qatalum.
Tabellen
viser Hydros
klimagassutslipp
i henhold til
den lokasjonsbaserte
metoden i
den reviderte
GHG Protocol
Scope 2 Guidance og bruker utslippsfaktorer fra International Energy Agency (IEA) som oppdateres
årlig.
Hydros posisjon
er at rapportering
av klimagassutslipp
bør reflektere
fysiske realiteter
så nært som
mulig. Hydros
avkarboniseringsstrategi
følger generelt
den lokasjonsbaserte
metoden, da vi
mener
dette gir det
beste bildet
av scope
2-utslipp. Imidlertid
mener Hydro
at grønne kraftkjøpsavtaler
(PPAer)
er viktige for
å drive
en grønn
omstilling i
elektrisitetssektoren.
For å reflektere
virkningen
av at Hydro
tar aktive valg
om å inngå
grønne PPAer,
settes scope
2-utslipp til
null i Hydros
avkarboniseringsstrategi
der grønne PPAer
eksisterer.
Dette gjøres
konsekvent,
også for historiske
utslipp, og resulterer
for eksempel
i null scope
2-utslipp
for våre aktiviteter
i Norge, Brasil
(Albras) og
Canada. Denne
tilnærmingen
danner grunnlaget
for Hydros
Revolving
Credit Facility
(RCF) og
den
tilhørende
resultatrapporteringen.
GRI-referanse:
GRI Standards
305-1 (2016)
og 305-2
(2016).
Klimagassutslipp per
segment –
eierandeler
Millioner tonn CO2e
2024
2023
2022
2021
2020
Direkte klimagassutslipp
5,67
5,92
6,19
6,65
6,10
Bauxite & Alumina
1,85
2,16
2,20
2,31
2,09
Primary aluminium
3,25
3,20
3,41
3,72
3,42
Omsmeltere (hovedsaklig
Metal Markets)
0,13
0,11
0,12
0,12
0,11
Extruded solutions
1)
0,43
0,44
0,47
0,50
0,47
Indirekte klimagassutslipp
3,31
3,37
3,56
3,97
3,74
Elektrisitetsforbruk
(hovedsaklig primary
aluminium)
3,31
3,37
3,56
3,97
3,74
Totale klimagassutslipp
8,98
9,29
9,75
10,63
9,83
1) Inkluderer klimagassutslipp
fra omsmeltingsaktiviteter
i Extrusions
I 2024 piloterte
Alunorte
bruken av biomasse
fra açaí
-rester blandet
med kull brukt
til dampgenerering.
Totale
biogene utslipp
fra dette
pilotprosjektet
var 60 743
tonn i 2024.
Disse utslippene
er ikke inkludert
i
Scope 1-utslippene
rapportert ovenfor
.
Innhold
Klimaendringer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E1.2
Indirekte
(scope 3)
klimagassutslipp
Rapporteringsprinsipper
Hydros indirekte
utslipp basert
på eierskap.
Indirekte (Scope
3) GHG-utslipp
rapporteres
for utslipp
tilknyttet kjøpte
varer og
tjenester,
drivstoff-
og
energirelaterte
aktiviteter,
oppstrøms
transport
og distribusjon,
nedstrøms
transport
og distribusjon,
og
prosessering
av solgte
produkter.
Beregningen
og rapporteringen
av våre Scope
3-utslipp
er basert
på
International
Aluminium
Institute’s
(IAI) Scope
3 Calculation
Tool
Guidance
2022
. Rapporterte
Scope 3-
utslipp er basert
på en kombinasjon
av leverandørspesifikke
primærdata
og estimeringer
basert på
statistikk og
generiske
utslippsfaktorer
.
Hydro rapporterte
Scope 3-utslipp
for første
gang i 2021,
sammen med
en 2018-baselinje
.
Hydro har
ikke beregnet
Scope
3-utslipp for
2020.
GRI-referanse:
GRI Standards
305-3 (2016).
Scope 3 klimagassutslipp
Scope 3 klimagassutslipp
(millioner tonn CO
2
e)
2024
2023
2022
2021
2018
Oppstrøms scope
3 utslipp
11,08
12,09
13,43
15,01
19,77
Innkjøpte varer og tjenester
10,06
10,99
12,34
13,90
18,60
Drivstoff-
og energirelaterte
aktiviteter
0,76
0,84
0,82
0,83
0,86
Oppstrøms transport
og distribusjon
0,26
0,26
0,27
0,28
0,31
Nedstrøms scope
3 utslipp
1,45
1,46
1,45
1,45
1,46
Nedstrøms transport
og distribusjon
0,06
0,06
0,06
0,06
0,06
Prossessering
av solgte produkter
1,40
1,40
1,40
1,40
1,40
Totale klimagassutslipp
12,53
13,55
14,88
16,46
21,23
Reduksjonen
i oppstrøms
scope 3 skyldes
hovedsakelig
mer bevisst
innkjøp av
metall, men
også på
grunn av mindre
volum i Extrusions
.
Historiske
tall for kategori
3 Drivstoff-
og energirelaterte
aktiviteter har
blitt oppdatert
på grunn
av oppdateringer
knyttet til
Scope 1-
og 2-tall.
Hydros oppstrøms
Scope 3-utslipp
domineres
av utslipp fra
kaldmetall
og aluminiumsskrap
levert fra
eksterne leverandører.
Hydro anser
karbonavtrykket
til prosesskrap
som likt
metallets opprinnelse.
Bransjeaktører
som ikke
tar hensyn
til det iboende
karbonavtrykket
til prosesskrap
vil rapportere
betydelig
lavere Scope
3-utslipp.
Hydro mener
at denne metoden
for regnskap
er unøyaktig,
da den regner
prosesskrap
som karbonnøytralt,
når prosesskrapet
i virkeligheten
har det samme
iboende
karbonavtrykket
som dets metallopprinnelse.
Hydro mener
at vi må fokusere
på hva som
driver reell
endring mot
den grønne
omstillingen,
og vi må
utøve vår
rolle som en
ansvarlig
leverandør
og kunde for
å
påvirke riktig
utvikling. Hvis
Hydro skulle
anse prosesskrap
som karbonnøytralt,
ville Hydros
oppstrøms
Scope 3-utslipp
være betydelig
lavere.
Hydros nedstrøms
Scope 3-utslipp
domineres
av bearbeiding
av solgt metall.
Siden bearbeidingen
skjer
utenfor Hydros
kontroll
er Hydros påvirk
ing på
utslippene
begrenset.
Rapportering
av disse
utslippene
bidrar likevel
til å gi et
helhetlig
bilde på de totale
utslippene i
verdikjeden.
Alumetal, som
ble kjøpt
opp i 2023,
er ennå ikke
inkludert
i Scope 3-beregningene
på grunn av
mangel på
historiske
data. I 2024
var Scope
3-utslippene
fra Alumetal
442 135 tCO2e.
E1.3
Klimagassutslip
ssintensitet
Rapporteringsprinsipper
Hydro rapporterer
klimagassutslippsintensitet
(GHG-intensitet
)
ved Alunorte
aluminaraffineri
og GHG-
intensitet i
elektrolyseprosessen
fra Hydros
smelteverk,
basert på
eierandel, som
er operasjonelle
ytelsesindikatorer
i Hydro.
GHG-intensiteten
ved aluminaraffinering
beregnes
basert på
de totale GHG
-utslippene
og
produksjonsvolumene
ved Hydro’s
aluminaraffineri,
Alunorte.
Den rapporterte
GHG-intensiteten
dekker
all aluminaraffinering
i Hydro.
GHG-intensiteten
i elektrolyseprosessen
beregnes
basert på
klimagassutslipp
og produksjonsvolumer
i
Hydros smelteverk,
basert på
eierandel. Dette
er et operasjonelt
mål som ekskluderer
ekstraordinære
utslipp som
følge av
f.eks. oppstart
av redusert
kapasitet.
Metodikken
for beregning
er stedsspesifikk,
og historiske
tall kan bli
endret.
GHG-intensitet
basert på
nettoinntekter
beregnes
basert på totale
Scope 1-,
Scope 2
lokasjonsbaserte
-
og vesentlige
Scope 3-utslipp,
delt på totale
inntekter som
rapportert i
det konsernregnskapet
.
GRI-referanse: GRI-standarder 305-4 (2016).
Klimagassintensitet
2024
2023
2022
2021
2020
Raffinering ved Alunorte
Tonn
CO
2
e per tonn alumina
0,55
0,61
0,63
0,63
0,65
Electrolyse, basert på
eierandel
Tonn
CO
2
e per tonn aluminium
1,52
1,52
1,56
1,62
1,59
Fuel-swith prosjektet
og implementering
av elektriske
kjeler for
dampproduksjon
i Alunorte
og
prosessforbedringer
har resultert
i en forbedring
i utslipp
per tonn raffinert
alumina sammenlignet
med
tidligere år.
Klimagassutslippsintensiteten
per tonn
aluminium fra
elektrolyseprosessen
ekskluderer
Slovalco
fra 2022-
tallene på grunn
av produksjonsbegrensning
ved dette smelteverket
.
Klimagassutslippsintensitet
basert på
nettoinntekter
og totale Scope
1-, 2- og
3-utslipp
var 114,3
tonn
(lokasjonsbasert)
og 138,1
tonn (markedsbasert)
per millioner
NOK, i 2024.
Dette er
et ESRS-
rapporteringskrav,
men ikke
et operasjonelt
mål for Hydro,
da verdien
vil variere
avhengig
av
markedspriser
og ikke forklare
endring i faktiske
utslipp. Verdien
er beregnet
basert på totale
klimagassutslipp
rapportert i
Vedlegg
og nettoinntekter
fra konsolidert
virksomhet
rapportert i
note 1.4
til
konsernregnskapet.
Se også
tilleggsnoter til Klimaendringer
i vedlegget.
Innhold
Forurensning
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Forurensning
Hvorfor det
er viktig
Aluminiumsproduksjon innebærer
en iboende risiko for forurensning,
knyttet til prosessutslipp til luft og
vann og potensialet for utilsiktede
utslipp eller lekkasjer.
Det er også risiko for forurensning
i
forsyningskjeden for råvarer.
Slik forurensning kan potensielt
ha en
negativ påvirkning på lokalmiljøet
og lokalsamfunnene hvis
de ikke
håndteres riktig.
Hydros forretningsaktiviteter er underlagt
utslippskrav, inkludert
lokale
utslippstillatelser, samt
regional og internasjonal regulering
av utslipp.
Strengere forskrifter knyttet til
utslipp og forurensning kan
pålegge nye
krav til Hydros virksomhet og
verdikjede, noe som igjen
kan påvirke
kontantstrømmen eller kreve kapitalinvesteringer
for å redusere
utslippene fra selskapets aktiviteter
på mellomlang og lang
sikt.
Hendelser som resulterer i utslipp, lekkasjer
og andre brudd på
utslippstillatelser kan føre til bøter
og oppryddingskostnader
som har
innvirkning på Hydros økonomiske
resultater. Forurensning
knyttet til
historiske aktiviteter,
både på eksisterende anlegg
og på
nedlagt
industrivirksomhet
, kan også kreve aktive inngrep og utbedring.
Faktiske eller oppfattede forurensningseffekter
på lokalsamfunn kan
føre til driftsstans, juridiske tvister
eller negativ omdømmeeffekt
.
Hydros tilnærming
Hydros
globale prosedyre
for miljøstyring
, som er godkjent av
konserndirektør for HR og HMS,
krever at alle anlegg som eies
eller
drives av Hydro, identifiserer,
kontrollerer og overvåker
vesentlige
utslipp til luft og vann fra virksomheten
på en hensiktsmessig måte,
i
samsvar med miljølisenser og gjeldende
juridiske krav.
Disse
utslippene er vanligvis underlagt
regulatoriske kontroller og
krav som
utslippsgrenser, reduksjon
og overvåking. Kravene er gjenspeilet
i
driftslisensene, og vil variere avhengig
av type aktivitet og gjeldende
regelverk.
Hydros største utslipp til luft er knyttet
til forbruk av fossil energi
i
aluminaraffinering og prosessutslipp
knyttet til produksjon av
primæraluminium. De største utslippene
bortsett fra klimagassutslipp
er svoveldioksid (SO
2
), nitrogenoksid (NO
x
), partikler (PM) og fluor (F).
Utslipp av SO
2
og NO
x
til luft kommer hovedsakelig
fra bruk av olje og
kull som energikilde for raffinering
av bauksitt til aluminium.
En annen
stor bidragsyter til Hydros totale
SO
2
-utslipp til luft er relatert til
elektrolyseprosessen i smelteverkene
der det produseres
primæraluminium.
Der det er teknisk
mulig, har Hydro installert
sjøvannsscrubbere for å redusere SO
2
-utslippene. Det største
utslippet til vann er svovelen som
fanges opp av disse
sjøvannscrubbere. Se
note E2.1
for oversikt over utslipp til luft og
vann.
Hydro bruker ozonnedbrytende stoffer
i enkelte deler av
sin
brasilianske virksomhet og til
en viss grad også i ekstruderings-
virksomheten. I 2024 brukte Hydro
totalt 8,2
tonn slike stoffer i sin
virksomhet. Den rapporterte verdien
tilsvarer innkjøpte mengde
av
slike stoffer, og
kan variere betydelig avhengig
av behovet for
etterfylling av eksisterende kjøleenheter.
I Brasil håndteres og
rapporteres slike stoffer i henhold
til brasilianske lovkrav.
I Hydro
Extrusions står hydroklorfluorkarbon
(HCFC) for rundt en tredjedel
av
ozonnedbrytende stoffer.
Utslipp av syreholdig vann (AMD,
Acid Mine Drainage) er ikke
en
vesentlig risiko for Hydro. Det kjemiske
innholdet i malmen er
hovedårsaken til AMD og er vanligvis
forbundet med svovelholdige
metaller, som ikke finnes
i bauksittforekomster i Brasil
.
Mål og ambisjoner
50%
Reduksjon i vesentlige
forurensende gasser
innen 2030, sammenlignet
med 2017
Resultater
57%
Reduksjon i SO
2
mot baseår
67%
Reduksjon i NO
x
mot baseår
37%
Reduksjon i svevestøv mot
baseår
For å unngå
hendelser
som medfører
forurensning
og redusere
påvirkningen
i tilfelle utslipp
eller andre
uplanlagte
hendelser,
kreves
det at alle anlegg
har utført risikovurderinger
og etablert
handlingsplaner
og kontroller
for å håndtere
risikoen,
for eksempel
nødprosedyrer,
oppsamlingskar
for sølbegrensning
og
lagringsbassenger
.
Hydros globale
prosedyrer
for styring
av helse-
og miljørisiko
krever
at alle driftsanlegg
som eies
eller drives
av Hydro, identifiserer,
risikovurderer,
minimerer,
evaluerer for
utskifting
og håndterer
alle
farlige materialer
eller stoffer,
kjøpt eller
generert i
våre prosesser,
som har potensial
til å forårsake
helseskader
eller negativ
påvirkning
på miljøet. Hydros
produkter
er underlagt
samsvarserklæringer
i
henhold til
europeisk
og amerikansk
lovgivning.
Dette inkluderer
registrering,
evaluering,
autorisasjon
og begrensning
av kjemikalier
(REACH) og
begrensning
av farlige stoffer
(RoHS) i EU,
og Toxic
Substances
Control Act
og Californias
Proposition
65 i USA.
Dette gir
Hydros kunder
trygghet for
at selskapets
aluminiumsprofiler
ikke
inneholder
mer enn de
definerte grenseverdiene
av de regulerte
stoffene.
Interessenter
og potensielt
berørte lokalsamfunn
kan bruke
AlertLine som
kommunikasjonsverktøy
for å rapportere
miljømessige
og sosiale
problemer
knyttet til
Hydros virksomhet.
Se kapittelet
Forretningsførsel
for mer informasjon
om AlertLine
.
I 2024 ble Hydro med i World Economic Forums Alliance for Clean
Air, et tverrsektorielt
initiativ for
sosiale
og miljømessige
fordeler
ved
kollektive tiltak
for å redusere
luftforurensning.
Som medlem
av
alliansen har
Hydro samarbeidet
med Stockholm
Environment
Institute for
å utvikle oversikter
og baselines
for vesentlig
luftforurensende
stoffer
knyttet til selskapets
innkjøp
av elektrisitet
og
bredere verdikjede.
Disse dataene
vil bli brukt
som underlag
for
fremtidig rapportering
og målsetting
for å kunne
redusere
utslipp av
luftforurensende
stoffer
knyttet til
hele Hydros
verdikjede
.
Innhold
Forurensning
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Mål og tiltak
for å redusere
forurensningsrisiko
Hydro har satt et frivillig mål om
å halvere materielle ikke-
klimagassutslipp (dvs. SO
2
-, NO
x
- og PM-utslipp til luft) innen 2030,
fra
2017-nivået. Disse utslippene er primært knyttet
til forbruk av fossilt
brensel i Hydros virksomhet. For å
oppnå dette målet må anleggene
avkarbonisere sine prosesser der
det er mulig. For mer informasjon
om Hydros innsats for å avkarbonisere
og redusere utslipp, se
kapittelet om klimaendringer.
I 2024 var de totale utslippene av
SO
2
, NO
x
og PM10 henholdsvis 57,
67
og 37 prosent lavere enn
2017-nivået. En viktig drivkraft
for denne
forbedringen har vært erstatningen
av tungolje med naturgass ved vårt
raffineri, Alunorte. I tillegg, for
å tilpasse seg bedre til målehierarkiet
angitt i ESRS E2, endret Alunorte
sin rapporteringsmetode
i 2024 for å
rapportere direkte målte utslipp
av SO
2
og NO
x
fra sine prosesser,
gjennom periodisk prøvetaking, i stedet
for å bruke standard
utslippsfaktorer fra norske myndigheter.
Denne tilnærmingen
gir en
nærmere tilnærming til de faktiske
utslippene som slippes ut,
med
hensyn til teknologi og prosesseffektivitet
på stedet.
Hydro er forpliktet til å redusere fluorutslipp
fra smelteverk til et nivå
der det ikke har noen betydelig påvirkning
på naturen. Alle heleide
smelteverk er under EUs lovpålagte
utslippsgrense for eksisterende
smelteverk (0,6 kg F/t Al), og
gjennomsnittet er også under EUs
lovpålagte utslippsgrense for nye smelteverk
(0,35 kg F/t Al). Hydro vil
fortsette å investere i oppgraderinger
av gassbehandlingssentre og
arbeide for driftsforbedringer for
å redusere ytterligere.
Uorganiske kvikksølvforbindelser er
naturlig forekommende
sporelementer i bauksitt. På
grunn av de høye temperaturene
i
raffineringsprosessen produseres
det elementært kvikksølv,
som kan
slippes ut i luft og vann. Hydros
aluminaraffineri har
et
vannrenseanlegg for å redusere
utslipp til vann.
Anlegget behandler
alt vann før det slippes ut. For å
redusere utslipp av kvikksølv
til luft,
startet Hydro et prosjekt for å
installere fire enheter for ikke-
kondensbare gasser (kondensatorer)
på Alunortes åtte
produksjonslinjer. Den første
kondensatoren ble installert
i 2018 som
en pilot, og den tekniske ytelsen
ble evaluert før installering av
de tre
gjenværende enhetene. Kondensator
nummer 2 ble installert i
2023 og
satt i drift i 2024. Den tredje kondensatoren
ble installert i 2024
og vil
være i drift tidlig i 2025. Den siste
kondensatoren vil være installert
og
i drift innen utgangen av 2025
.
Hendelser som fører til utslipp, lekkasjer
eller annet som ikke
samsvarer med Hydros miljøstandarder,
kan potensielt føre til
vesentlig forurensning. For å minimere
risikoen for vesentlig
forurensning kreves det at anleggene
implementerer egnede
prosesskontroller,
inspeksjons-
og vedlikeholdsrutiner og
tilleggskontroller, for eksempel
for oppsamlingskar for sølbegrensning.
Ved faktiske utslipp
evalueres og klassifiseres
hendelsene etter hvor
alvorlig påvirkningen er.
Se
note E2.2
for rapporterte utslipp
og
lekkasjer og
note E2.3
for informasjon om samsvar
med miljøtillatelser.
Avbøtende
tiltak mot
vesentlige
utslipp i
aluminiumverdikjeden
Aktivitet
Utslipp
Avbøtende
handlinger
Bauksittgruvedrift
Vannutslipp til miljøet:
partikler i vann
Klaringsbassenger
Aluminaraffinering
Vannutslipp til miljøet:
pH og partikler i vann
Tostegs vannrensing
bestående av pH-justering og
klaring
SO
2
, NOx- og PM-utslipp til luft
Fuelswitch
-prosjekt ved Alunorte for
å erstatte tung
fyringsolje med LNG innen 2025,
og redusere
kullforbruk mot 2030
Partikkelutslipp til luft i tørr sesong
Vannsprøyting av veier
og åpne arealer; bruk av
ikke-vevde tekstiler (Bedim) for
å tildekke deponier
for bauxittrester
Kvikksølvutslipp til luft og vann
Kvikksølvkondensatorer innen utgangen
av 2024,
og vannrenseanlegg
Produksjon av primæraluminium
Utslipp til vann til ytre miljø
Vannrenseanlegg,
oljeseparatorer,
oppsamlingsbassenger
Fluorutslipp til luft
Tørrvasking med alumina
SO
2
og PM-utslipp til luft
Sjøvannsscrubbing (heleide smelteverk)
Andre utslipp til luft – støperi og
anodebakeovner
Posefiltere
Resirkulering
av sekundær
aluminium
Andre utslipp til luft fra støperi
Posefiltre (der det er lovpålagt)
Ekstruderte
produkter
Vannutslipp til miljøet
(hvis aktuelt)*
Vannrenseanlegg,
oljeseparatorer,
oppsamlingsbassenger
*
Mange ekstruderingsanlegg
slipper ut prosessvann
til tredjeparts
kloakksystemer
for oppsamling
og behandling.
Innhold
Forurensning
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E2 Noter
til forurensning
E2.1 Andre utslipp
enn klimagassutslipp
Rapporteringsprinsipper
Utslippene rapportert nedenfor er i
samsvar med tidligere rapporteringsperioder,
før rapportering av
utslipp til luft og vann basert på ESRS
E2. De totale utslippene
rapportert nedenfor er i samsvar
med
rapporteringsgrensene for Hydros
mål for å redusere SO
2
-, NO
x
- og partikkelutslipp, og er
beregnet for
alle kontrollerte operasjoner,
uavhengig av utslippsgrenser
referert i ESRS E2.
Se Note E2.4 i vedlegg, for totale
utslipp basert på kravene i ESRS E2.
Totale utslipp
av PAH inkluderer
ikke data fra Hydros del-eide
smelteverk, Albras, i Barcarena,
Brasil.
Under brasiliansk lovgivning er det
ikke et lovkrav for Albras å
måle denne gruppen utslipp, så
dataene
eksisterer ikke. Hydro vil arbeide
med å lukke dette datagapet
i 2025.
GRI-referanse: GRI-standardene
305-6 (2016) og 305-7
(2016).
Utslipp til luft (tonn)
2024
2023
2022
2021
2020
Svoveldioksid (SO2)
15 167
25 370
24 794
31 110
25 108
Nitrogenoksid (NOx)
5 533
13 125
14 564
14 959
14 466
Partikler / svevestøv
(PM10)
2 929
3 974
3 730
4 037
3 009
Ikke-metanholdige
flyktige organiske
forbindelser
(NMVOC)
369
134
324
209
145
Karbonmonoksid
(CO)
1
111
IR
IR
IR
IR
Sot (black carbon)
171
IR
IR
IR
IR
Polysykliske aromatiske
hydrokarboner
(PAH
-
EPA 16 definisjon)
1)
7,81
11,75
12,62
10,09
15,27
Polysykliske aromatiske
hydrokarboner
(PAH
- E-
PRTR definisjon)
1)
0,02
IR
IR
IR
IR
Antracen
0,06
IR
IR
IR
IR
Naftalen
1,97
IR
IR
IR
IR
Fluor og uorganiske
forbindelser
(HF)
443
IR
IR
IR
IR
Kvikksølv og forbindelser
(som Hg)
0,49
IR
IR
IR
IR
1) PAH-utslipp inkluderer ikke utslipp
fra Albras.
IR = Ikke rapportert.
Utslipp til vann (tonn)
2024
2023
2022
2021
2020
Total nitrogen
0,11
0,12
0,15
0,88
0,81
Polysykliske aromatiske
hydrokarboner
(PAH
-
EPA 16 definisjon)
1)
1,04
1,29
1,10
1,15
2,89
Polysykliske aromatiske
hydrokarboner
(PAH
- E-
PRTR definisjon)
1)
0,14
IR
IR
IR
IR
Antracen
0,0006
IR
IR
IR
IR
Naftalen
0,51
IR
IR
IR
IR
Fluoranten
0,08
IR
IR
IR
IR
Benzo(g,h,i)perylen
0,02
IR
IR
IR
IR
Fluorider (som total
F)
214
197
229
235
221
Sum organiske
karboner (TOC,
som total C eller
COD/3)
12
10
15
32
39
1) PAH-utslipp inkluderer ikke utslipp
fra Albras.
IR = Ikke rapportert.
Utslipp av SO
2
, NO
x
og støv
er redusert vesentlig
fra 2017-baseline.
En viktig
driver har
vært erstatningen
av tungolje
med naturgass
ved Alunorte
-raffineriet.
I tillegg,
for å tilpasse
målehierarkiet
angitt i ESRS
E2,
endret Alunorte
sin rapporteringsmetode
i 2024 til
å rapportere
direkte
målte utslipp
av SO
2
og NOx ved
periodisk
prøvetaking,
i stedet
for å bruke
standard
utslippsfaktorer
fra norske
myndigheter.
Denne
tilnærmingen
gir en nærmere
tilnærming
til faktiske
utslipp, med
hensyn til
teknologi
og prosesseffektivitet
ved Alunorte.
Innhold
Forurensning
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E2.2 Utslipp
og lekkasjer
Rapporteringsprinsipper
Totalt
rapporterte
alvorlige og
store lekkasjer
fra Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Utslipp og lekkasjer
til det ytre
miljøet (jord,
vann eller luft)
registreres
i Synergi
og/eller IMS,
våre
rapporteringsverktøy
for hendelser
knyttet til
helse, sikkerhet
og miljø. Utslipp
og lekkasjer
rapportert i
note E2.2 omfatter
hendelser
som har
medført utslipp
til det ytre
miljøet,
kategorisert
som alvorlige
eller
store, dvs. utilsiktede
og vedvarende
utslipp og lekkasjer.
Et utslipp
eller en lekkasje
kan reklassifiseres
i henhold til
endringer i
den faktiske
konsekvensen
av utslippet
eller lekkasjen,
og historiske
tall
oppdateres
deretter.
Flere rapporterte
hendelser
kan være
nært beslektet
og derfor klassifiseres
som
samme utslipp.
GRI-referanse: GRI-standarder 306-3 (2016).
Utslipp og lekkasjer
til det ytre miljø
2024
2023
2022
2021
2020
Utslipp, lekkasjer
0
1
1)
1
0
5
1) Hendelsen i 2023
er knyttet til et svovelsyreutslipp
ved vårt ekstrusjonsanlegg
i Cheltenham i Storbritannia.
Saken ble klassifisert
som
alvorlig på grunn av dens potensielle
konsekvenser, ikke på grunn
av faktisk skade på miljøet.
E2.3 Brudd på
miljøtillatelser
Rapporteringsprinsipper
Totalt
rapporterte
alvorlige og
store brudd
på tillatelser
fra Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Brudd på miljøtillatelser
rapporteres
hvis det oppstår
en hendelse
som på
noen måte
er knyttet til
en
miljøtillatelse.
Denne definisjonen
er i visse
tilfeller strengere
enn den juridiske
definisjonen,
dvs. ikke
alle rapporterte
hendelser
er knyttet til
brudd på juridiske
kriterier i
en miljøtillatelse.
Se
note G1
til
kapittelet
om Forretningsetikk
for informasjon
om andre
brudd på
tillatelser.
De rapporterte
sakene
er
basert på
månedlig oppfølging,
og rapporteres
i Synergi
og/eller IMS
,
Hydros verktøy
for å rapportere
hendelser knyttet
til helse,
sikkerhet
og miljø.
Brudd
på miljøtilatelser
rapportert i
note E2.3
omfatter
brudd som
er klassifisert
som alvorlige
eller større,
noe som betyr
at hendelsene
krever regulatorisk
kontakt og/eller
har ført til
brudd på tilatelser
med mulig
bot eller suspensjon.
De rapporterte
bruddene
kan være relatert
til utslipp
og lekkasjer
som omfattes
av note E2.2.
Flere rapporterte
hendelser
kan
være relatert
til samme
tillatelse,
og vil bli rapportert
som ett
brudd. Historiske
tall kan
endres på
grunn
av forsinkelser
i administrative
prosedyrer.
Brudd på miljøtillatelser
2024
2023
2022
2021
2020
Brudd på tillatelser
0
0
3
2
11
Se også tilleggsnoter til Klimaendringer i
Vedlegget.
Innhold
Vannressurser
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vann
Hvorfor det
er viktig
Hydros virksomhet avhenger av
tilgang på vann som en
økosystemtjeneste, og benytter store
mengder vann til anrikning
og
pumping i gruvedriften i Paragominas,
dampgenerering i Bayer-
prosessen ved aluminaraffineriet Alunorte,
og til kjøling i Hydros
primæraluminiums-
og resirkuleringsprosesser.
Uttak av ferskvann kan
ha en negativ påvirkning på lokale
vannressurser ved tørke.
Hydros vannkraftvirksomhet kan
ha en positiv innvirkning på
flomkontroll og regulering av vassdrag.
Potensiell negativ påvirkning
på vannbaserte økosystemer i nedbørfelt
er beskrevet i kapittelet
om
biologisk mangfold og økosystemer.
Hydro er eksponert for vannrelaterte
risikoer forbundet med
sesongmessig nedbør eller tørke, som
kan påvirke tilgjengeligheten
av
vann til strømproduksjon, kjøling, drift,
infrastruktur og
logistikktjenester i Hydros verdikjede.
Klimaendringer kan forverre
omfanget og hyppigheten av disse
risikoene ytterligere.
Hydros tilnærming
Resultater
34
1,2 million m
3
68,9 million m
3
Lokasjoner i områder
der
vannforsyningen er
under press
Ferskvann i områder
der
vannforsyningen er
under press
Vann resirkulert eller
gjenbrukt
Hydros
globale prosedyre for vannforvaltning
,
godkjent av
konserndirektør for økonomi og finans
(EVP CFO),
krever at alle
driftssteder som er heleid eller drevet
av Hydro, evaluerer
vannrelaterte risikoer og muligheter
på et nedbørfelt nivå og utvikler
forvaltningsplaner for å håndtere eventuelle
identifiserte vesentlige
risikoer. Selv om det ikke
er konsernfelles mål for vann,
må
driftssteder utvikle kontekstrelevante
mål og opprettholde et
tilstrekkelig detaljert vannbalanseregnskap
for å reflektere anleggets
eksponering for vannrisiko og
overholde kravene til vannrapportering
fra International Council on Mining &
Metals (ICMM). Driftsanleggene
må også styre kvaliteten på vannutslipp
og avrenning innenfor
selskapets påvirkningsområde for
å oppfylle konsesjonsgrenser og
redusere potensiell negativ påvirkning
på miljøet og skade på helsen
og grunnlaget til berørte lokalsamfunn.
Aluminiumsverdikjeden
Hydro bruker vannverktøyet WRI
Aqueduct til å foreta en
årlig
gjennomgang av selskapets vannbruk
i områder der vannforsyningen
er under press. Omtrent 1 prosent
av Hydros uttak av ferskvann
er
relatert til anlegg som befinner seg
i områder med vannstess,
så
overutnyttelse av tilgjengelige naturlige
vannressurser anses ikke
som
vesentlig for Hydro i dag. I tillegg
og som følge av sesongmessig
mye
nedbør i det nordlige Brasil, vil risikostyring
knyttet til flom være en
prioritet for både gruvevirksomheten
og aluminaraffineriet.
Med
fremtidige klimaendringsscenarier kan
det forekomme lokale endringer
i tilgjengeligheten av vannressurser.
Slike risikoer ble vurdert i den
fysiske klimarisikovurderingen som
ble oppdatert i 2023.
Dette er
beskrevet i kapittelet om
klimaendringer.
Hydro følger opp kvaliteten på utslipp
til det eksterne miljøet for
å sikre
at Hydro opererer innenfor relevante
tillatelsesgrenser og regelverk.
For informasjon om utslipp til vann,
se kapittelet
Forurensning.
Omtrent 77 prosent av Hydros totale
vannuttak skjer i Norge
fra fjorder
(sjøvann) og elver (ferskvann) som
forsyner disse fjordene. Disse
vannkildene er store og påvirkes ikke
i vesentlig grad av Hydros
drift.
Alt uttak av sjøvann i Norge brukes
i gassbehandlingsanlegg
som gjør
det mulig for smelteverkene å redusere
utslipp av støv,
SO
2
og fluor til
luft.
For å håndtere lokal vannrisiko har
Hydro implementert strategier
for å
minimere uttak av overflatevann ved
gruve-
og raffinerivirksomheten i
Brasil.
I 2024 var 26 prosent av Hydros
uttak av overflatevann regnvann,
hovedsakelig fanget opp ved Alunorte
og Paragominas. Omtrent
76
prosent av Paragominas vannbehov
ble dekket av gjenvinning
av vann
fra anrikningsprosessen, og 8 prosent
fra vann som ble fanget
opp i
reservoarene, noe som reduserte
avhengigheten av vannuttak
fra
Parariquara-elven betydelig. Alunorte
mottar et stort volum vann fra
bauxittproduktet som mottas gjennom
rørledningen fra Paragominas,
totalt 11,5 millioner
m
3
i 2024. 45 prosent av
dette vannet ble gjenbrukt
i raffineringsprosessen.
Hydro har også implementert effektiviseringsprogrammer
for vann i
ekstruderingsvirksomheten for å
redusere vannintensiteten
og
driftskostnadene.
Vannkraft
Hydro overvåker og modellerer vannivået
i sine reservoarer for
å
optimalisere strømproduksjonen,
noe som i sin tur bidrar
til å redusere
konsekvensene av ekstreme værhendelser
som kraftig nedbør og
oversvømmelse.
Hydros norske vannkraftvirksomhet
er underlagt konsesjoner,
inkludert
stedsspesifikke krav til oppgraderinger
og miljøforbedringstiltak. Alle
virkninger på vannforekomster identifiseres
og håndteres av regionale
forvaltningsplaner for vannreservoarer.
Vannforvaltningsplanene
er
myndighetenes hovedverktøy for
å følge opp forbedringer i norske
vannforekomster, og
er etablert med innspill
fra ulike interessenter,
blant annet vannkraftprodusenter.
Konsesjoner stiller krav
til både
kraftproduksjon og vannstrømme
r
i vannforekomstene
vi regulerer.
Hydro har etablert en oversikt over
alle vannforekomstene som
påvirkes av virksomheten, samt
økologisk og kjemisk status og
tiltak
for å sikre oppfølging av vannforvaltningsplanene
og at Hydro er i tråd
med konsesjonskravene. Hydro kan
bli pålagt å iverksette
obligatoriske tiltak for berørte vannforekomster
innen bestemte frister.
De gjeldende vannforvaltningsplanene
ble godkjent av den norske
regjeringen i oktober 2022 og
er gyldige til 2027. Det pågår
en prosess
for å etablere vannforvaltningsplaner
for perioden 2027-2032.
Hydro arbeider kontinuerlig med
frivillige og obligatoriske
rehabiliterings- og gjenopprettingstiltak
i vassdragene, og fortsetter å
utvikle sin forståelse for hvordan
man kan forbedre den
økologiske
statusen til vannforekomster som
påvirkes av vannkraftvirksomhet.
Hydro arbeider også med tiltak for
å redusere risikoen for erosjon
og
sedimentering rundt selskapets reservoarer,
som for eksempel
forsterkning av reservoarkanter med
stein og grus.
Tiltak for å forbedre og
redusere negativ påvirkning
på vann samt
vernede habitater og arter som er
direkte avhengige av vann,
er
beskrevet i kapittelet om
biologisk mangfold og økosystemer.
Hydro er i løpende dialog med norske
myndigheter, NVE,
og er
involvert i diskusjoner om regionale
vannforvaltningsplaner i områder
der vi har virksomhet. I tillegg deltar
Hydro i bransjeinitiativer som
tar
sikte på å forbedre forståelsen og
beste praksis for vannforvaltning.
Innhold
Vannressurser
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Vind- og solenergiprosjekter
Strømproduksjon basert på vind og
sol krever ikke betydelig
vannforbruk under drift. Hydros
felleskontrollerte virksomhet,
Hydro
Rein, har investert i to solenergiprosjekter
og ett vindprosjekt i
områder med middels høy og ekstremt
høy total vannrisiko i Brasil.
Vannforvaltningsplaner
og overvåking av avløpssystemer
og
vannressurser er en del av
de grunnleggende miljøforvaltningsplanene
som kreves og følges opp av
myndighetene.
Driften av sol-
og vindprosjekter i Brasil er
underlagt tillatelser med
spesifikke miljøbegrensninger.
Hydro Reins prosjekter
henter vann fra
myndighetsgodkjente vannkilder,
og rapporterer om vannforbruk
til
lokale myndigheter gjennom hele
prosjektets livssyklus. Ytterligere
reduksjonstiltak iverksettes som del
av prosjektenes miljø- og
sosiale
styringsplaner.
Innhold
Vannressurser
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E5 Noter til vann
E3.1 Vanninteraksjon
Rapporteringsprinsipper
Totalt
vannuttak
etter land
og vanninteraksjon
i Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Alle virksomheter
knyttet til
aluminiumsverdikjeden
opprettholder
en vannbalanse
i tråd med
forskriftsmessige
krav og minimumskravene
til offentliggjøring
som er fastsatt
av ICMMs
2021 Water
Reporting: Good
practice
guide. Dette
inkluderer
uttaksvolumer
(etter kvalitet
og kilde), utslipp
(etter
kvalitet og
destinasjon),
forbruk (etter
type) og
prosentandelen
av det
operasjonelle
vannbehovet
som
dekkes av
gjenbruk og/eller
gjenvinning
av vann, hvis
aktuelt.
Metodene for
beregning
av disse
verdiene er
stedsspesifikke.
Der driftssteder
mottar vannforsyning
fra tredjeparter,
som kommunal
vanninfrastruktur,
er mengdene
basert på fakturerte
volumer
gjennom året.
I virksomheter
som
håndterer sin
egen vannutvinning
og utslipp, kan
dataene
måles direkte
ved hjelp
av strømningsmålere,
eller utledes
fra pumpekapasitet
og driftstider.
Hydro har
ikke tilfeller
av “Other
Managed Water”
(dvs.
vann som må
forvaltes aktivt
slik at det ikke
kommer inn
i det operative
vannsystemet
som brukes
til å
forsyne det
operative vannbehovet),
så denne
parameteren
er ikke inkludert
i vår konsoliderte
rapportering.
Hydro overvåker
vannforbruket
ved bygging
og utvikling
av nye energiprosjekter,
inkludert
vann til
byggeprosesser
og menneskelig
forbruk. Vannforbruket
i Hydro
Reins prosjekter
er ikke vesentlig
i
volum sammenlignet
med forbruket
i andre
aktiviteter.
Alt vannforbruk
ved bygging
og utvikling
av nye
energiprosjekter
leveres
av tredjeparter.
GRI-referanse: GRI-standardene 303-3, 303-4
og 303-5 (2018).
Total vanninteraksjon
millioner m
3
Høy
kvalitet
Lav
kvalitet
2024
2023
2022
2021
2020
Antall steder
116
116
111
114
118
Vannuttak, etter
kilde
Uttak av ferskvann
15,1
73,4
88,5
90,0
94,6
100,7
87,3
- Overflatevann
(elv, bekk,
innsjø)
15,1
50,7
65,8
64,7
68,8
72,0
66,5
- Oppsamling av regnvann
0,0
22,7
22,7
25,3
25,8
28,7
20,8
Grunnvann
11,4
1,4
12,8
13,4
12,4
12,4
12,1
Sjøvann
165,8
0,0
165,8
164,7
165,6
163,2
173,2
Tredjepartsforsyning
(f.eks. kommunal)
11,5
3,8
15,3
15,7
16,1
16,5
14,9
Totalt vannuttak
203,9
78,6
282,5
283,7
288,7
292,8
287,5
Vannutslipp, etter
destinasjon
Overflatevann
(elv, bekk, innsjø)
17,5
39,5
57,0
54,6
64,7
69,0
60,9
Grunnvann
0,0
0,0
0,0
0,1
0,1
0,0
0,0
Sjøvann
187,9
9,2
197,0
195,2
198,0
196,4
205,9
Tredjepartsforsyning
(f.eks. kommunal)
13,8
0,7
14,5
16,6
15,6
16,6
14,5
Totalt vannutslipp
219,2
49,4
268,6
266,6
278,3
282,0
281,3
Totalt vannforbruk
13,9
17,2
10,3
10,8
6,2
Total gjenbruk/resirkulering
av vann
68,9
65,4
64,7
67,2
53,0
Vannintensitet
per omsetning
var 68,39
m
3
per million
NOK omsetning,
i 2024.
Se
tilleggsnoter til Vann
i vedlegget
av denne
rapporten.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Biologisk mangfold
og økosystemer
Hvorfor det
er viktig
Som et globalt aluminiums-
og energiselskap anerkjenner Hydro
den
betydelige innvirkningen selskapets
globale virksomhet og den
tilknyttede verdikjeden kan ha på
biologisk mangfold og
økosystemtjenester. Hydros
aktiviteter er relevante for
fem av
hovedårsakene til naturtap:
●
Endring i areal- og vannbruk
●
Direkte utvinning av naturressurser
●
Klimaendringer
●
Forurensning
●
Innføring av invaderende fremmede
arter
Hydros virksomhet er også avhengig
av økosystemtjenester som
vannforsyning, klimaregulering og
beskyttelse mot fysiske farer
som
flom og jordskred. Aluminiumsproduksjon
er også avhengig av
forsyning av energi, råvarer og
andre tjenester som kan påvirke
biologisk mangfold og økosystemer
på lokalt, regionalt og globalt
nivå.
Det er Hydros ansvar å håndtere
risikoene forbundet med disse
påvirkningene og avhengighetene
der de er i våre virksomheter
og
forretningsaktiviteter.
Strengere lovgivning knyttet til
påvirkning på biologisk mangfold
og
økosystemer kan stille nye krav til Hydros
virksomhet og verdikjede,
noe som i sin tur kan ha en
økonomisk eller omdømmemessig
effekt
på Hydro. Dette kan kreve kapitalinvesteringer
for å redusere
påvirkningen av selskapets aktiviteter
på mellomlang og lang sikt.
Forventninger fra kunder,
investorer og banker kan
påvirke Hydros
økonomiske resultater og kapitalkostnader
eller tilgang til finansiering
på mellomlang eller lang sikt. Effektene
kan være både positive
og
negative for Hydro, avhengig
av utviklingen i interessentenes
forventninger og påvirkningen av
Hydros aktiviteter sammenlignet
med
tilsvarende selskaper.
Mål og
ambisjoner
Netto null tap
1:1
av biologisk mangfold ved vår bauksittgruve,
sammenlignet med 2020
Rehabilitering av utgravde gruveområder
innen to hydrologiske sykluser
Resultater
3 468 hektar
100 %
Totalt akkumulert område
under rehabilitering
Av gruveområdeene tilgjengelig for rehabilitering i
2022
har gjennomgått rehabilitering
Hydros tilnærming
Drivere av
naturtap
Relevans for Hydro
Strategisk respons
Endring av areal
-
og
vannbruk
Bauksittutvinning og
produksjon av fornybar
energi er arealintensive
aktiviteter, og
kan ofte
påvirke naturlige
habitater eller habitater
som støtter truede
og/eller endemiske
arter.
Se del om Integrering
av
natur i Hydros strategi
og
forretningsmodell.
Direkte utvinning av
naturressurser
Hydro er ikke direkte
avhengig av
organismer
i sine økonomiske
aktiviteter. Hydro
er
imidlertid avhengig
av
naturressurser,
inkludert
vannforsyning,
som bør
forvaltes ansvarlig
.
Se kapitlene
Ressursbruk
og sirkulær økonomi
og
Vannressurser.
Klimaendringer
Aluminiumsproduksjon
har av natur høyt
karbonavtrykk.
Produksjon av fornybar
energi kan bidra til å
avkarbonisere
industrier.
Se kapittelet
Klimaendringer.
Forurensning
Aluminiumsproduksjon
har en rekke tilknyttede
utslipp av andre gasser
enn klimagasser,
som
kan føre til forurensning
av luft, vann og
jord hvis
de ikke håndteres på
en
ansvarlig måte.
Se kapittelet
Forurensning.
Innføring av
invanderende
fremmede arter
Med et globalt fotavtrykk
i verdikjeden er det
risiko for at fremmede
arter innføres
når
materialer og produkter
fraktes i ulike deler av
forsyningskjeden
.
Global risikostyring
knyttet til
fremmede, invanderende
arter krever at virksomheten
implementerer effektiv
styring for å unngå
innføring
av slike arter.
Hvis en
fremmed art likevel
blir
innført, må virksomheten
implementere en effektiv
håndtering for å fjerne
den.
Hydro har implementert en
global prosedyre for biologisk
mangfold og
økosystemtjenester,
som dekker alle anlegg
som er heleid eller drives
av selskapet.
Prosedyren er godkjent
av konserndirektør økonomi
og
finans (EVP CFO). Prosedyren fastsetter
minimumskrav til
risikostyring for biologisk mangfold
i drift, utvikling av nye
prosjekter
samt fusjons-
og oppkjøpsprosesser. Kravene
omfatter vurderinger for
å identifisere potensiell påvirkning
på biologisk mangfold og
økosystemtjenester innenfor virksomhetens
påvirkningsområde, og for
å vurdere vesentligheten av
disse påvirkningene på driften,
miljøet og
berørte lokalsamfunn. Vurderingen
skal identifisere og
beskrive
prioriterte biomangfoldsegenskaper eller økosystemtjenester
som
forekommer innenfor Hydros påvirkningsområde,
vurdere hele
livssyklusen til driften, inkludert
nedstenging, og etablere krav til
risikoreduserende tiltak i henhold til
mitergeringshierarkiet for biologisk
mangfold.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Identifiserte
påvirkninger
Hydro kan ha direkte innvirkning
på biologisk mangfold og
økosystemtjenester gjennom selskapets
bidrag til endringer i
arealbruk, knyttet til gruvedrift og
utvikling av nye industriprosjekter,
inkludert fornybar energi, samt selskapets
vannforbruk,
klimagassutslipp og andre utslipp
til luft og vann.
Aluminiumsverdikjeden
Totalt arealbruk
i Hydros aluminiumsverdikjede
er ca. 25 000 hektar.
Dette fotavtrykket berører åtte terrestriske
naturtyper i henhold til
IUCN klassifiseringssystem for
naturtyper. Størstedelen
av
fotavtrykket, ca. 23 000 hektar,
er knyttet til oppstrøms
bauksitt-
og
aluminaaktiviteter, som ligger
innenfor habitattypen “Skog
–
Subtropisk/Tropisk fuktig lavland”.
Innenfor Hydros aluminiumsverdikjede
den mest vesentlige
påvirkningen på det biologiske
mangfoldet gjennom endring i
arealbruk ved Hydros eneste
gruve, en bauksittgruve, som ligger
i
regionen Paragominas i staten
Pará i Brasil. Denne regionen
ligger i
det brasilianske Amazonas, i et
område som er definert som
“avskogingsbuen” og kjennetegnes
av omfattende avskoging
forårsaket av storfehold og soyaproduksjon.
Hydros gruve dekker et område
på ca.
18 700 hektar,
som før gruven
ble etablert var en blanding
av primær-
og sekundærskog og
jordbruksmark. Selv om primærskogen
regnes som et naturlig habitat,
har den historisk sett blitt påvirket
av selektiv
hogst for
å fjerne de
høyeste, kommersielt
verdifulle
trærne fra
området.
Til tross
for
menneskelige
påvirkning i
området er
den gjenværende
skogen
fortsatt representativ
for et svært
spesifikt biom
i Amazonas,
kalt
Belem Endemism
Centre
(BEC), og støtter
en rekke tru
ede fauna-
og
floraarter,
hvorav noen
er endemiske
i regionen.
Hydro har
iverksatt
tiltak for å
minimere
og reversere
påvirkningen
på disse
biomangfoldsegenskapene
innenfor
gruvens miljøstyringsstrategi.
Paragominas
utvidelse
av gruveaktiviteten,
utover grensen
som er
vist på arealbruksoversikten,
ble drevet
av den strategiske
plasseringen
av bauksittforekomster
og oppskaleringen
av
aktivitetene
på Plateau
Miltônia
3 (M3). Utvidelsen
til disse
nye
områdene
er regulert
av langsiktige
avtaler
med grunneiere
og følger
en streng prosess
for miljøgodkjenning.
De omfatter
også områder
definert som
lovlige reservater
(ARL). Som
fastsatt av
brasiliansk
nasjonal lovgivning,
støtter ARL
bærekraftige
forvaltningspraksiser
og fremmer sameksistens
mellom bevaringstiltak
og ansvarlig
arealbruk. Utvidelsen
av gruvedriften,
inkludert
de med ARL
(394 ha i
2024), oppfyller
kravene i
nasjonal
lovgivning
og har godkjenning
fra
de kompetente
miljømyndighetene,
samt støttes
av omfattende
studier på
miljøpåvirkning,
tiltak for
begrensning
og kompensasjon,
og et løfte
om å gjenopprette
berørte områder
i samsvar
med
regulatoriske
krav og
Hydros egne
forpliktelser
til forvaltning
av
biologisk mangfold.
I tillegg til den
direkte
påvirkningen
arealbruksendringer
har på
naturen, er
det godt dokumentert
at klimaendringer,
forurensning
og
utvinning
av naturressurser
også kan
bidra til negativt
press på
biologisk mangfold
og økosystemer.
Informasjon
om
klimagassutslipp,
andre utslipp
til luft og
samhandling
med vann
knyttet til Hydros
verdikjede
for aluminium,
inkludert
strategier
og
mål, finnes i
kapitlene
Klimaendringer
,
Forurensning
og
Vann
.
Produksjon og -resirkulering av
aluminium
Fornybar energi
Bauksittutvin
ning
Aluminaraffin
ering
Primæralumi
nium
Resirkulering
av aluminium
Ekstrudering
av aluminium
Vannkraft
Vind
Påvirkni
n
g
Endring i areal- eller vannbruk
Uttak av ferskvann
Klimagassutslipp
Andre utslipp til luft enn
klimagassutslipp
Vannforurensning
Grunnforurensning
Avfall
Avhengigheter
Overflatevann
Grunnvann
Regulering av vassdrag
Klimaregulering
Beskyttelse mot
naturkatastrofer
Tabellen oppsummerer de generelle naturrelaterte avhengighetene og påvirkningene som er relevante for Hydros verdikjede. Kategoriene samsvarer
med kategoriene presentert av
Science Based Targets Network’s (SBTN)
analyseverktøy for vesentlighet og ENOCREs database for sektor-avhengigheter.
Drift og utvikling av vannkraft
Utvikling og drift av vannkraft kan
endre økosystemer både i vann
og
på land betydelig. Påvirkningene
fra driften skyldes hydrologiske
og
morfologiske endringer i vannforekomster,
som varierende vannivåer
i
reservoarer og elver og redusert
transport av sedimenter.
Vannkraftvirksomheten
har et større indirekte påvirkningsområde
på
grunn av inntak av vann fra
hele oppsamlingsområdet, nedbørfeltet,
med påvirkning på habitattilknytningen
til alle tilstøtende landskap
og
økosystemer. Oppgraderinger
av eksisterende vannkraftsystemer
og
nye prosjekter krever
arealbruk for bygging av veier,
avfallshauger og
anleggsplasser, noe som
kan påvirke det terrestriske
biologiske
mangfoldet.
Utvikling av vind-
og solenergi
Hydro driver
vindparken
Tonstad
i Norge
med 51 vindturbiner.
Driften
av vindturbinene
påvirker biomangfold
og økosystemer
gjennom tap
av habitat, fragmentering
og forringelse,
og påvirker
trekkfugler
og
flaggermus.
Det mangler
data for å
kunne si
noe om omfanget.
Byggingen
av vindparken
har påvirket
naturfloraen,
med arealbruk
til
veier, anleggsplasser,
kabler og
vindturbiner.
I tillegg har
byggeaktivitetene
påvirket
den naturlige
floraen med
innføring
av
fremmede
(svartelistede)
arter, drenering
og gjenvekst
med ikke-
naturlige arter.
Den naturlige
faunaen påvirkes
generelt av
støy,
lys
og anleggstrafikk.
Hydros felleskontrollert virksomhet,
Hydro Rein, utvikler nye vind
-
og
solenergiprosjekter. Store landområder
er nødvendige for å utvikle
infrastruktur for fornybar energi,
og vind-
og solcelleparker kan utsette
biomangfoldet og økosystemene for
betydelig press.
P
åvirkningens
betydning vil variere avhengig av
nåværende arealbruk og graden
av
forringelse av tidligere habitat
og geografisk plassering. De viktigste
påvirkningene inkluderer konvertering
av habitater, forringelse
og
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
fragmentering. Både landbasert
vindkraft og bakkemontert solenergi
skaper barriereeffekter for bevegelse
av biologisk mangfold.
Spesifikke eksempler på slikt press
på biologisk mangfold inkluderer:
•
Rovfugl-
og flaggermuskollisjon med vindturbiner,
solcellepaneler
og overføringslinjer.
•
Fugler og flaggermus får elektrisk støt
på overføringslinjer.
•
Forstyrrelse og forskyvning av fauna
på grunn av støy, støv
og
vibrasjoner fra byggeaktiviteter.
•
Dyrepåkjørsler på grunn av
utvikling av veier og infrastruktur.
Integrering av
natur i
Hydros strategi
og
forretningsmodell
Hydros nåværende forretningsmodell
påvirker naturen og dets
økosystemtjenester på flere områder.
Basert på vesentligheten
av
disse påvirkningene samt risikoene
og mulighetene de representerer
for Hydro, har selskapet utviklet
en naturstrategi som søker å
redusere
risikoer, beskytte virksomheten
og forbedre motstandsdyktigheten
mot
et regulatorisk og markedsmessig
rammeverk i utvikling. Hydro
har
utviklet denne strategien som
en del av overgangsplanen for
å nå
2030-målene og målene i Global Biodiversity
Framework-avtalen.
Overgangsplanen omhandler også hovedårsakene
til naturtap som er
mest relevante for selskapets forretningsmodell.
Ved å
gjøre dette har
Hydro som mål å bidra meningsfylt til
den globale innsatsen for
overgang til en naturpositiv fremtid.
Fokuset i naturstrategien er knyttet til
Hydros direkte virksomheter
og
deres gjensidige påvirkning med naturen,
i virksomhetene der
selskapet har størst kontroll og
mest innflytelse på naturrelaterte
risikoer. For spesifikke tiltak,
mål og forpliktelser knyttet
til
Forurensning
,
klimaendringer
og
avfallshåndtering
henvises det til de
relevante kapitlene i debn integrerte
årsrapporten.
Hierarki for reduksjon
av biologisk mangfold
Hydro har utvidet
omfanget av sin naturstrategi for
å håndtere
indirekte naturrelaterte risikoer i selskapets
verdikjede og de
tilstøtende områder der selskapet
opererer. Dette
inkluderer etablering
av en oversikt og baseline for vesentlig
luftforurensing i Hydros
verdikjede, se kapittelet om
Forurensning
for mer informasjon. Dette
inkluderer og et omfattende partnerskapsprosjekt,
Korridorprogrammet, med forskningsinstitusjoner,
NGO-er, selskaper
og lokalsamfunn for å identifisere
muligheter for bevaring og
gjenoppretting av naturen langs
bauksittrørledningen mellom
Paragominas og Barcarena.
Konsernomspennende mål og forpliktelser
knyttet til biologisk mangfold og økosystemer
For å unngå påvirkning i områder
med spesielt høy biomangfoldsverdi
har Hydro forpliktet seg til ikke
å utvikle nye prosjekter i UNESCOs
verdensarvsteder og juridisk beskyttede
områder som er klassifisert
som IUCNs kategori I-IV for forvaltning
av beskyttede områder.
Hydro
vil heller ikke utvikle nye prosjekter
i andre juridisk beskyttede
områder
som er oppført i World Data,
hvis prosjektet vil forårsake irreversibel
påvirkning på biomangfoldsverdiene som
er gitt juridisk beskyttelse.
Hydro har også etablert et minimumskrav
for nye prosjekter og større
endringer i eksisterende virksomhet
som risikerer å påvirke
naturlige
og kritiske habitater. Det
medfører at det skal etableres
en
handlingsplan for biologisk mangfold
som dokumenterer en troverdig
strategi for null nettotap for de
biologiske mangfoldsegenskapene
som
er i fare. Denne strategien skal
være i tråd med hierarkiet for
avbøting
av biologisk mangfold, og skal
utformes for å levere null
nettotap i
løpet av prosjektets levetid eller
tidligere.
Tiltak for å redusere
og kompensere
for
gruvedriftens
påvirkning
på biologisk
mangfold
Hydro har utviklet et sterkt rehabiliteringsprogram
som har som mål å
redusere påvirkningen av avskoging
gjennom tidsbestemte mål
for
gjenplanting og rehabilitering
av skog. For tiden arbeider Hydro
med
fortløpende rehabilitering av gruveområder
som er tilgjengelige for
gjenplanting innen to komplette
hydrologiske sesonger.
Det er dette
som kalles Hydros 1:1 rehabiliteringsmål.
I tillegg til rehabilitering av gruveområder
er det også behov for å
rehabilitere langsiktig infrastruktur,
som lagringsanlegg for
avgangsmasse, når de ikke lenger
er nødvendige for å støtte
driften.
Les mer om Hydros forvaltning av
avgangsmasse i kapittelet
Ressursbruk og sirkulær økonomi.
På grunn av avgangsmassenes
leiraktige natur må det utvikles
en spesialisert rehabiliteringsteknikk.
Hydro har pågående forskning for
å utvikle denne teknikken.
Metoden
går ut på å modifisere restprodukter
med organisk materiale som
grønn gjødsel og råtnende tre. Prosjektet
har vist noen lovende
resultater i pilotskala (
Barral das Neves et
al. 2024
).
For å øke Hydros kunnskap og sikre
en vitenskapelig tilnærming
til
forvaltning av biomangfold og rehabilitering
av skog, ble det norsk-
brasilianske forskningskonsortiet BRC
etablert i 2013 og fornyet i
2023
for ytterligere fem år. I
tillegg til Hydro, består BRC
av Universitetet i
Oslo og de brasilianske samarbeidspartnerne
Museu Paraense Emílio
Goeldi, Federal University of Pará
og Federal Rural University of
the
Amazon. Konsortiets oppgave er
å opprette et forskningsprogram
for
miljø knyttet til gruvevirksomheten.
Målet er å styrke Hydros
evne til å
ivareta det naturlige biologiske
mangfoldet og få en bedre
rehabilitering av de områdene vi
har brukt til utvinning av
bauksitt.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hittil er det finansiert 25 forskningsprosjekter,
og i 2023 ble det utviklet
et nytt forskningsprogram for å
støtte den fornyede BRC-avtalen.
Hydro kunngjorde i 2023 at selskapet
også vil øke ambisjonen
om null
nettotap for biologisk mangfold for
bauksittgruven. I tillegg til
å oppnå
null nettotap for den fremtidige
utbyggingen av gruven, er også
påvirkning oppstått siden 2020
inkludert for det eksisterende
gruveavtrykket. Som en del av å
levere på målet om netto
null-tap, har
Hydro etablert et partnerskap med
en brasiliansk forskningsinstitusjon
som er engasjert i vitenskapelig
forskning på gjenoppretting
av
biologisk mangfold i Amazonas-biomet.
Arealbruk Paragominas
1) Områder som er reservert
for ny avgangsmasse er
forventet å bli mindre
som følge av Dry
Tailings Backfill-teknologien
Hydro har også inngått partnerskap
med tre brasilianske NGO-er,
Imazon, CEA og IPAM,
som arbeider for bevaring og
bærekraftig
utvikling av den brasilianske delen
av Amazonas. Dette partnerskapet
med flere interessenter,
kalt Korridorprogrammet, skal
utforske
mulighetene for å skalere biomangfoldsprosjekter
som også kan
generere bærekraftige inntekter
for lokalsamfunnene. I september
2024
inngikk Hydro en avtale med
Mercedes Benz Group, som nå
er
en aktiv partner i programmet.
For kvantitativ informasjon om
arealbruk og rehabilitering i
Paragominas, se
note E4.4
. Det er spesifikke krav
til
nedstegningsplaner for Paragominas-gruven
(inkludert rehabilitering
av gruven- og deponi for avgangsmasser).
I tillegg stilles det
tilsvarende krav til deponi for bauksittrester
hos Alunorte. Les mer om
håndtering av nedstengninger i kapittelet
Nedstenging og opprydding
samt om bauksittrester i
Ressursbruk og sirkulær
økonomi.
Tiltak for å minimere påvirkningen av
vannkraftvirksomheten
Hydro er medlem av International
Hydropower Association
(IHA) og
Fornybar Norges bærekraftsnettverk,
og samarbeider aktivt
med
organisasjoner i energibransjen for
å håndtere negativ påvirkning på
naturen for nye prosjekter og
drift. Hydro har en vitenskapelig
tilnærming til å håndtere sin påvirkning
på det biologiske mangfoldet
gjennom samarbeid med andre kraftprodusenter
i Norge, samt å støtte
og samarbeide med forskning på
naturpåvirkning fra fornybar
energi.
I driften følger Hydro de relevante
kravene som er angitt i
myndighetenes konsesjoner og lovgivning,
inkludert implementering
av avbøtende tiltak der det er nødvendig.
I forbindelse med fornyelse
av konsesjonene utfører vi rehabiliteringsprosjekter
i elver og innsjøer
for å forbedre fiskehabitater og
estetiske forhold. Selskapet
følger
også med på effekten av
vår virksomhet på akvatisk liv
i elver innenfor
nedbørsområdene.
Per utgangen av 2024 er Hydro i
gang med to revisjoner av
vannkraftkonsesjonene, Fortun-Granfasta
og Vigelandsfoss. Hydro
avventer godkjenning fra NVE. For
Fortun-Granfasta er alle
nødvendige studier utført og innsendt
til NVE. Hydro har foreslått
flere
restaurerings-
og forbedringsaktiviteter som er
rettet mot
biomangfoldet i vann. For Vigelandsfoss
er det utført
biomangfoldsstudier på fisk som
en del av konsesjonssøknaden,
og
det foreslås tiltak for å redusere
påvirkningen på ål. Uavhengig
av
konsesjonsfornyelser utfører Hydro
risikovurderinger for biologisk
mangfold for all vannkraft og
vindkraft i Norge.
Risikovurderingene utføres av en tredjepartsspesialist
for å identifisere
de viktigste risikoene for prioriterte
biologiske mangfoldsfunksjoner
som påvirkes av Hydros virksomhet.
Disse vurderingene er
planlagt
ferdigstilt i 2025.
I Hydros regulerte elvebassenger
er det potensial for
habitatforbedringer for fisk, fauna
og flora. Derfor planlegger
selskapet først å fullføre risikovurderinger
og så utarbeide
handlingsplaner for biologisk mangfold innen
utgangen av 2025.
Disse
skal implementeres i driftssystemet,
for systematisk å utføre
risikoreduserende tiltak rettet mot
risikoer for biologisk mangfold
fra
driften. Dette vil omfatte både
obligatoriske og frivillige tiltak.
Det er
allerede iverksatt tiltak for å redusere
påvirkningen på det biologiske
mangfoldet som en del av Hydros vannkraftvirksomhet
i dag. Tiltakene
er oppsummert i tabellen nedenfor.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Risiko for villrein er også en problemstilling
for Hydro. Som en
del av
driften og prosjektgjennomføringen
gjennomføres risikoreduserende
tiltak for å unngå påvirkning på reinsdyr,
for eksempel å undersøke
reinflokkens posisjon før enkelte
aktiviteter utføres. Hydro anerkjenner
behovet for å få en bedre forståelse
av virkningene av
vannkraftproduksjonen og nye prosjekter.
Hydro trenger også en
mer
systematisk tilnærming for å redusere
påvirkningen på villrein og
deres
habitater. Hydro har
derfor etablert dialog med Norsk
Villreinsenter
Sør for å støtte utviklingen av en villreinstrategi
i løpet av 2025. Ifølge
Stortingsmelding 18 2023-24
pågår det etablering av nasjonale
tiltaksplaner for å forbedre populasjonen,
og Hydro engasjerer seg i
diskusjonene for områdene der
vi har virksomhet. Dette inkluderer
Hardangervidda og Setesdal-Ryfylke.
Aktivitet
Hovedpåvirkning
Virkning på
Avbøtende tiltak
Nye vekstprosjekter
Forstyrrelser av biomangfold
på land
og i vann
Land- og vannbasert
fauna og flora
Handlingsplaner
innen biomangfold
for å arbeide mot null
nettotap av
prioriterte biomangfoldsfunksjoner
Regulering av
vannmagasiner/nedtapping
eller
kunstige variasjoner
i vannivået
Utarming og reduksjon
av matbasen
for ørret og røye, utørking
av
røyerogn
Fisk
Frigjøring av vann for
å opprettholde
minimumsvannstand
vinter og
sommer.
Utsetting av fisk i
reservoarer og
elver, utsetting
av befruktede egg
og
plommesekker osv.
Regulering av va
ssdrag
Redusert vannstrøm
som påvirker
biomangfoldet,
forringede gyte
-, oppdretts-
og
klekkeforhold for laks
og
vannorganismer.
Tap
av habitat i elver og
innsjøer.
Opprettelse av fysiske
barrierer for
fiskens bevegelse
langs elver og
innsjøer.
Tap av fuktighetsavhengig vegetasjon
på grunn av utilstrekkelig
vannstand
og mangel på minimumsvannstand.
Biologisk mangfold
i vann
Biologisk mangfold
i flomutsatte
områder
Frigjøring av minimum
vannstrøm
Laksetrapper og andre
fiskepassasjer
både på dammer/terskler
og ved
naturlige migrasjonsbarrierer
(toveis
fiskepassasje)
Rehabilitering i vann
Strømproduksjon
med kontrollert
effekt
Turbindrift
Fiskedødelighet gjennom
turbindrift
Alle typer fisk, men
spesielt ål,
atlanterhavslaks, ørret
Laksetrapper og andre
fiskepassasjer
både på dammer/terskler
og ved
naturlige migrasjonsbarrierer
(toveis
fiskepassasje).
Drift og vedlikehold
i villreinområder,
veitilgang for publikum
Forstyrrelser av villrein
Villrein
Anleggsspesifikke tiltak
og involvering
av relevante eksterne
parter før man
går inn i villreinområder
Migrasjons-barrierer for
villrein
Vannkraftmagasiner
utgjør en barriere
for reinsdyrmigrasjon
om vinteren
Adkomstveier
Villrein
Deltakelse i relevante
fora
(handlingsplaner
per villreinområde)
Fjerning eller stenging
av relevante
veier, i dialog
med myndigheter
og
relevante interessenter
Tiltak for å minimere påvirkningen i utviklingen
av vind- og solkraft
For Hydros felleskontrollert virksomhet,
Hydro Rein, brukes
hierarkiet
for forebygging av biologisk mangfold
så tidlig som mulig i
prosjektutviklingen for å minimere prosjektets
innvirkning på biologisk
mangfold og økosystemer så langt
det er praktisk og teknisk
mulig.
Hydro Rein utvikler forvaltnings-
og handlingsplaner for biologisk
mangfold for å tilpasse prosjektene
til internasjonale standarder
(IFC
Performance Standards og Equator
Principles). Ved
hjelp av
prosjektenes fauna-
og floraovervåkingskampanjer muliggjøres
identifisering av betydelige resteffekter
på prioriterte biologiske
mangfoldsfunksjoner. Ytterligere
påvirkninger på biologisk
mangfold
som forårsakes under bygge-
og driftsfasen av prosjektet håndteres
som en del av byggeaktivitetene.
For å støtte selskapets biomangfoldsambisjoner,
engasjerer selskapet
seg sammen med prosjektpartnere
og kvalifiserte spesialister for
å
utføre ytterligere studier av biomangfold,
for eksempel Collision Risk
Modelling, Critical Habitat Assessment
og Ecosystem Services
Assessments i prosjektområder og -omgivelser,
slik at selskapet kan
definere sine prosjektspesifikke strategier
for biomangfold.
Det har ikke vært vegetasjonsreduksjon
i Hydro Rein sine
prosjekter i
løpet av 2024, men det pågår gjenplantingstiltak
knyttet til tidligere
fjerning av vegetasjon i Reins
brasilianske prosjekter.
Disse tiltakene
inkluderer kontinuerlig overvåking
med støtte fra lokale kvalifiserte
spesialister innen forvaltning av
biologisk mangfold. Alle brasilianske
prosjekter i Reins portefølje er
eksplisitt forpliktet til å kompensere
for
vegetasjonstap i samsvar med lokale
forskrifter. Dette
kan omfatte drift
av planteskoler og gjenplanting
av skog i prosjektområdet,
omgivelsene eller til og med andre
områder innenfor samme
hydrologiske basseng.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4 Noter
til biologisk
mangfold
og økosystemer
E4.1 Truede arter innenfor Hydros påvirkni
ngsområde
Rapporteringsprinsipper
Tabell
en oppsummerer
konsoliderte
Hydro-eiendeler
innen
aluminiumverdikjeden,
som har
en betydelig
overlapping
med truede
og/eller endemiske
artsområder,
i henhold til
IUCN Global
Rødliste-databasen.
Endemiske
arter og truede
arter er ikke
gjensidig
utelukkende,
og tallene
kan derfor
ikke summeres
på
tvers av kolonnene.
Tallene
inkluderer
både påvirkning
på flora-
og faunaarter.
Dataene som
presenteres
er ikke basert
på direkte
observasjon
av disse
artene ved
de oppførte
anleggene,
men på det
potensielle
artsomfanget
gitt av IUCN.
Tabellene
utelukker også
bauxittgruven
i
Paragominas, som er dekket i tabell E4.4 Arealbruk og rehabilitering i Paragominas.
GRI-referanse: GRI-standardene
304-2 og 304-4 (2016).
Andre verdikjedeaktiviteter
med vesentlig
overlapp med
truede og/eller
endemiske artsområder,
i henhold til IUCNs
Globale Rødliste
Anleggsnavn
Land
Forretnings-
område
Hoved-
aktivitet
Eier-
andel
Avstand
brukt
(km)
Område
(km2)
#
truede
arter
#
endemis
ke arter
# unike
prioriterte
arter
Alunorte
Brasil
Bauxite&Alumina
Rafinering
62
20
45,28
1
5
6
Albras
Brasil
Aluminium Metal
Smelting
51
20
1,88
-
4
4
Slovalco
Slovakia
Aluminium Metal
Smelting
55
20
0,64
2
2
2
Aielli
Italia
Extrusions
Ekstrudering
100
5
0,12
1
1
1
Avintes
Portugal
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,02
2
1
2
Drunen
Nederland
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
1
-
1
Feltre
Italia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,07
2
-
2
Ghlin
Belgia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,26
1
-
1
Ludenscheid
EE
Tyskland
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
1
-
1
Navarra
Spania
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,08
1
2
3
Phoenix
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,04
1
1
1
Phoenix
Fabrication
USA
Extrusions
Fabrikkering
100
5
0,01
1
-
1
Puget
Frankrike
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,05
3
1
4
Spanish Fork
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
1
-
1
The Dalles Cast
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,1
1
-
1
Tibshelf
Storbritannia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,04
1
-
1
Utinga
Brasil
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,08
7
5
7
Alumetal
Komaron
Ungarn
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,11
1
-
1
Azuqueca
Spania
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,09
1
1
2
Clervaux
Luxemburg
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,05
1
-
1
Deeside
Storbritannia
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,05
2
1
2
Luce MM
Frankrike
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,09
1
-
1
Truede arter
registrert innenfor
området for Hydros
gruvevirksomhet
(Paragominas), 2011
-2024
1)
Nasjonal/Føderal
liste
2)
Regional-/Statsliste
3)
IUCN Rødliste
4)
Bevaringsstatus
Fauna
Flora
Fauna
Flora
Fauna
Flora
Kritisk truet
4
0
2
0
1
2
Truet
6
5
11
1
3
6
Sårbar
25
11
12
11
18
11
Totalt i henhold
til hver rødlisteklassifisering
35
16
25
12
22
19
1) Noen arter i oversikten er
dekket av mer enn
én database, og tallene
kan derfor ikke summeres
på tvers av kolonnene.
I tillegg er hver
database frittstående,
og de er derfor ikke
sammenlignbare.
2) Føderal brasiliansk
rødliste
3) Pará-statens rødliste
4) IUCNs rødliste (Verdens naturvernunion)
Truede arter innenfor influensområdet
til Hydros gruveaktiviteter
klassifiseres ved bruk
av den føderale
databasen oppdatert av ICMBio-forskere,
den regionale databasen vedlikeholdt
av SEMAS, og den globale
IUCN Rødliste-databasen. Bevaringsstatusen
til arter registrert i referansedatabasene
kan endres. Som
et
resultat oppdateres artslisten, og
arter kan legges til, fjernes
og/eller flyttes fra en status til
en annen.
Rapporterte arter er kumulative og
representerer alle arter observert
innenfor Hydros gruveaktiviteter i
Paragominas, Brasil, siden 2011.
Noen arter inkludert
i oversikten over gruveaktiviteter
er dekket av mer
enn én database, og tallene kan
derfor ikke summeres på tvers
av kolonnene. I tillegg er
hver database
frittstående, og de er derfor ikke sammenlignbare.
Truede arter
i områder hvor Hydro
eier/driver
vannkraftverk
Anleggsnavn
Antall
sårbare arter
Antall
truede arter
Antall kritisk
truede arter
Totalt antall
truede arter
Røldal Suldal Kraft
20
8
2
30
Fortun
31
9
1
41
Tyin and Holsbru
12
7
1
20
Stavanger
44
21
4
69
Telemark
51
17
3
71
Vigelandfoss
1)
39
3
-
42
1) tall fra 2023
Tabellen
viser en oversikt
over antallet
truede arter,
ifølge den
norske rødlista
for truede
arter,
som er
observert å
forekomme
innenfor
det etablerte
påvirkningsområdet
for Hydros
vannkraftoperasjoner,
basert
på sekundærdata
tilgjengelig
i Norges
database
for rødlistede
arter.
Innhold
Biologisk mangfold
og økosystemer
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Andre fornybarenergi
aktiviteter
med vesentlig overlapp
med truede og/eller
endemiske artsområder,
i
henhold til IUCNs
Globale Rødliste
Anleggsnavn
Land
Hovedaktivitet
Antall
truede arter
Antall kritisk
truede arter
Antall
sårbare arter
Stor-Skalsjön
Sverige
Energiproduksjon
5
3
40
Ventos de São Zacarias
Brasil
Energiproduksjon
1
-
17
Mendubim
Brasil
Energiproduksjon
1
-
14
Boa Sorte
Brasil
Energiproduksjon
11
1
31
E4.2 Arealbruk
og rehabilitering
i Paragominas
Rapporteringsprinsipper
Rehabiliteringsdataene
rapporteres
til ANM (det
nasjonale brasilianske
gruvebyrået)
og SEMAS
(ministeren
for miljø og
bærekraft
i Pará) som
en del av prosessen
for fornyelse
av tillatelse
til å fjerne
vegetasjon.
Fjerneing av
vegetasjon,
gruvedrifts-
og rehabiliteringssyklusene
pågår hele
tiden, og
er ikke
synkronisert.
Fjerning av vegetasjon
og gruvedrift
er på sitt høyeste
i den tørre
sesongen,
mens
rehabilitering
hovedsakelig
skjer i den
våte sesongen.
De tre syklusene
påvirkes
også av ulike
faktorer
som tillatelser
for fjerning
av vegetasjon,
areal tilgjengelig
for rehabilitering
og nedbør for
rehabiliteringssyklusen.
Som et resultat
av dette er
det ingen direkte
forbindelse
mellom området
der
vegetasjon fjernes
og området
som er
utvunnet
eller rehabilitert
samme år.
GRI-referanse:
GRI-Standardene
304-2 og 304
-4 (2016).
Arealbruk - Paragominas
Hektar gitt per tidspunkt
2024
2023
2022
2021
2020
Hele MPSA-eiendommen
1)
18 763
18 763
18 764
18 764
18 764
- Permanent infrastruktur
234
236
236
202
193
- Lagringsområder
for avgangsmasse
2 396
2 397
2 450
2 472
2 472
- Dagens gruvevirksomhet
2 083
2 119
1 921
1 697
1 455
- Områder under
rehabilitering
3 467
3 149
2 905
2 646
2 486
- Områder avsatt
iht. Lovkrav (ARL
og PPL)
2)
3 680
3 680
3 680
3 714
2 870
- Andre områder på eiendommen
6 903
7 182
7 572
8 033
9 287
Total utvunnet
område, utenfor
MPSA
eiendommen
395
150
-
-
-
- Nåværende gruvedrift
394
150
-
-
-
- Område under pågående
rehabilitering
1
-
-
-
-
Totalt berørt
område
1)
8 575
8 051
7 512
7 017
6 607
Totalt rørledningsareal
3)
489
489
489
489
489
Totalt overføringslinjeareal
3)
1 893
1 893
1 893
1 893
1 893
Område ryddet i rapporteringsåret
508
544
507
427
459
Utvunnet gruveområde
i rapporteringsåret
434
450
411
389
306
Area starting rehabilitation,
in reporting year
292
244
259
167
152
1) Totalt berørt areal = langsiktig infrastruktur
+ deponier for gruveavfall
+ nåværende gruvedrift
+ areal under pågående
rehabilitering
2)
ARL: Área de
reserva legal; PPL: Plano
pluriannual Lei No 1070/2021.
3) Det er et overlapp mellom
rørledningsareal og
kraftlinjeareal på ca. 102
ha
Rehabilitering av gruveområder
- Paragominas
Hektar frigitt per tidspunkt
2024
2023
2022
2021
2020
Område frigjort fra gruvedrift
i rapporteringsåret
251,8
249,0
181,7
150,3
150,2
Område under pågående
rehabilitering i rapporteringsåret
8,7
186,6
181,7
150,3
150,2
Gjenværende areal
for å nå målet
243,1
62,4
0
0,0
0,0
År for ferdigstillelse
2026
2025
2024
2023
2022
% fullført per tidspunkt
3 %
75 %
100 %
100 %
100 %
Se
tilleggsnoter til Biologisk mangfold
og økosystemer
i vedlegget
til denne
rapporten.
Innhold
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Ressursbruk og sirkulærøkonomi
Hvorfor det er viktig
Hydros produksjonsprosesser for
aluminium er ressurskrevende, og
bruker ikke-fornybare ressurser.
Hydros virksomhet skaper
også
betydelige ressurser, inkludert
ulike avfallsstrømmer.
Håndtering av
ressursbruk og avfallsstrømmer
er nøkkelen til å redusere
drifts-
og
etterlevelseskostnader,
eksponering for prisvolatilitet
og forstyrrelser i
forsyningskjeden for materialinnkjøp,
samt miljøavtrykket i Hydros
forsyningskjede.
Selskapets integrerte verdikjede,
inkludert fornybar energiproduksjon,
sporbar, sikker materialforsyning
og integrert
resirkuleringssvirksomhet, samt
aluminiumets iboende egenskaper
som holdbarhet, lav vekt og resirkulerbarhet,
posisjonerer Hydro for
kommersielle og finansielle muligheter
i overgangen til en mer sirkulær
og mindre ressursintensiv økonomi.
Vår tilnærming
Mål og ambisjoner
850 – 1200 kt
Eliminere
<35 %
resirkuleringskapasitet
for brukt skrap
innen 2030
behovet for deponering
av gjenvinnbart
avfall innen 2040
av SPL til deponi innen
2030
Resultater
451 kt
19 %
43 %
Resirkulert brukt
skrap
av totalt avfall sendt til
deponi
SPL til deponi
Hydros planer for teknologi og
avkarbonisering samt strategisk
fokus
på resirkulering har som mål
å bidra til en sirkulær økonomi
ved å
støtte overgangen til en lavkarbon
-
og ressurseffektiv økonomi med
bærekraftig materialbruk gjennom
partnerskap og innovative
forretningsmodeller.
For å muliggjøre denne overgangen
har Hydro
satt opp et rammeverk for å prioritere
sektorer, geografiske
områder,
leverandører og kunder for å ta
en proaktiv tilnærming til integrering
av
prinsipper for sirkulær økonomi i
forretningsutvikling rundt tre
hovedpilarer: innovasjon for sirkularitet,
resirkulering og sortering,
og
fra avfall til verdi.
Hydros globale prosedyre for miljøstyring
definerer selskapets
ambisjon om å bidra til en sirkulær
økonomi ved å fremme effektiv
bruk av ressurser og kontinuerlig
forbedring av avfallshåndteringen.
Prosedyren er godkjent av konserndirektør
for HR og HMS og alle
ansatte er ansvarlige for å arbeide i
samsvar med denne prosedyren
.
Det er linjeledelsens ansvar å sikre
at den globale prosedyren
implementeres og at nødvendige
informasjons-, opplærings-,
instruksjons-, tilsyns-
og revisjonssystemer er på plass. Hydro
oppdaterer for tiden sine bærekraftsprosedyrer
og -direktiver for å
inkludere mer informasjon om forventninger
til sirkulær økonomi.
Ressursinntak
Hydro identifiserer og måler selskapets
ressursbruk ved å beregne og
administrere ressursinntak og -uttak
fra alle operasjoner, inkludert
energiforbruk og viktige materialer som
er nødvendige for selskapets
industrielle og kommersielle prosesser.
Hydros rapportering
av
ressursinntak dekker de fleste materialråvarer
og materialer som
brukes i de industrielle prosessene.
Bruk av primære råvarer ved raffinering
av alumina og produksjon
av
primæraluminium er definert som en
drivkraft for mulig negativ
påvirkning på ressursbruken, siden
disse industrielle prosessene
er
energi- og materialintensive. På
den annen side er sirkulær
økonomi
også identifisert som en vesentlig
mulighet for Hydro.
Hydros raffinering av aluminium
og produksjon av primæraluminium
er
avhengig av stabilt inntak av
ressurser som bauksitt, kalk, lut,
svovelsyre og fortykningsmiddel i
aluminaraffineringen, koks og
bek
for produksjon av karbonanoder,
aluminiumfluorid og metallegeringer
i
aluminiumsstøping og svovelsyre
for anodisering av
aluminiumsprofiler. Siden
Hydro har en relativt konsentrert
verdikjede,
er det mulige risikoer forbundet
med avhengighet av råmaterialer
og
avhengighet av økosystemtjenester
i Hydros forsyningskjede. Høy
ressursavhengighet øker eksponeringen
for prissvingninger i
materialinnkjøp og forstyrrelser i forsyningskjeden,
noe som kan føre
til økte driftskostnader.
Ressursuttak
Hydros utgående materialstrømmer
er alumina- og
aluminiumsprodukter og avfall forbundet
med produksjonen. Hydros
bauksittgruvedrift genererer avgangsmasser,
og raffineringen av
alumina genererer bauksittrester.
Hydros
aluminiumsproduksjonsprosesser genererer
avfall i form av brukte
katodeforinger (SPL) og anoderester
fra elektrolyseprosessen, slagg
fra metallstøping og andre avfallskategorier.
Øke resirkulering av aluminium og utvikle
sirkulære løsninger
Resirkulering er en viktig del
av Hydros 2030-strategi for
å styrke
selskapets posisjon innen lavkarbonaluminium.
Aluminium er av natur
lett, sterkt og motstandsdyktig
mot korrosjon og sprekker,
og de
iboende egenskapene til aluminium
gjør resirkulering attraktivt. Det
kan resirkuleres i det uendelige
uten at kvaliteten forringes,
og
resirkulering forbruker 95 prosent
mindre energi enn produksjon
av
primæraluminium.
Hydro er en stor aktør på omsmelting
og resirkulering av aluminium.
Selskapet smelter om eget og eksternt
prosessavfall, og resirkulerer
forbrukerskrap fra markedet.
Én av hovedutfordringene med brukt
skrapaluminium er å sikre at
kvaliteten på metallet opprettholdes
i resirkuleringsprosessen, og
å
kartlegge legeringene og egenskapene
til skrapmetallet. Metallet
må
samles inn og sorteres riktig, før
det resirkuleres tilbake til produkter
med høy kvalitet. Hydro har egenutviklet
teknologi som gjør det mulig
å separere ulike aluminiumslegeringer.
Hydro fortsetter å videreutvikle
sorteringsteknologien gjennom selskapets
forsknings-
og
utviklingsarbeid. Produktserien Hydro
CIRCAL, som bruker
minst 75
prosent brukt skrap, har et miljøfotavtrykk
som er blant de laveste
i
hele aluminiumindustrien.
Hydros ambisjon er å øke den
installerte resirkuleringskapasiteten
for
forbrukerskrap fra 560 000 tonn i
2023 til 850 000 –1 200 000
tonn i
2030. For å nå ambisjonen jobber Hydro
med å forbedre prosessene
slik at resirkulering av prosesskrap
og forbrukerskrap kan kombineres.
Teknologien
blir nå tatt i bruk ved Hydros omsmelte
-
og
resirkuleringsanlegg,
som en del av Hydros
Innhold
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
resirkuleringsforbedringsprogram.
Dette består av strategiske
porteføljeendringer og fobedringer i
operationalle prosesser.
Aluminium
livssyklus
I april 2024 åpnet Hydro et nytt gjenvinningsanlegg
i
Høyanger. Her
skal resirkulert aluminium brukes
til å redusere karbonavtrykket til
Hydros produkter ytterligere. Anlegget
er det første av sitt slag i Norge,
og har en årlig kapasitet på
36 000 tonn aluminium forbruker
skrap.
Hydros mål er å øke utnyttelsen av
forbrukerskrap gjennom avanserte
sorteringsmuligheter kombinert
med flere distribusjonskanaler.
For å
realisere dette målet installerer Hydro
sin egenutviklede HySort-
sorteringsteknologi på flere anlegg.
I 2024 startet Hydros Alusort
JV,
som ble etablert sammen med Padnos
i 2023, i USA. Ytterligere tre
HySort-maskiner er under installasjon
i Wrexham i Storbritannia
og i
Alumetals Nowa Sol-anlegg i Polen.
Hydro har gjort fremskritt i diversifiseringen
av sin portefølje av
resirkuleringsprodukter
for å kunne bruke et større
utvalg av
skraptyper. Hydro kjøpte
opp en polsk produsent av resirkulerte
støperilegeringer, Alumetal,
i 2023. Hydro har gjort fremskritt
i
integreringen av selskapet og
realiseringen av synergipotensialet
med
den eksisterende porteføljen av
ekstrudert ingot. En oppgradering
og
utvidelse av Alumetals
Kety-anlegg pågår for tiden.
Driften økes i
Hydros greenfield-anlegg som åpnet i
2023, dette inkluderer avanserte
resirkuleringsanlegg for ekstrudert ingot
i Cassopolis, Michigan,
USA,
og anlegget for smibolt (forge stock)
i Rackwitz, Tyskland.
I 2024
kunngjorde Hydro en beslutning om
å investere i det toppmoderne
Torija-resirkuleringsanlegget
for spesialekstruderte blokker
med en
total kapasitet på 120 000 tonn.
Partnerskap
for sirkulærøkonomi
Hydro engasjerer et bredt spekter
av interessenter i spørsmål
knyttet til sirkulær økonomi. Vi
har strategiske samarbeid
med
mange kunder for å designe og
utvikle mer bærekraftige
produkter.
Vi engasjerer bransjeorganisasjoner,
standardsettere og lokale
interessenter i land der vi har betydelig
virksomhet, samt med
regionale strukturer som EU, om
emner knyttet til miljømessig
og
sosial påvirkning av ressursbruk.
Les mer om samarbeid med
interessenter og sirkulærøkonomi
i vårt
Recycling White Paper.
Avfallshåndtering
Hydro måler og rapporterer mengden
farlig og ikke-farlig avfall
som
genereres fra virksomheten, avfallshåndteringsmetoder
og om avfallet
sendes til håndteringsmetoder som
deponier. Se
note E5
for mer
informasjon.
Avfallshåndtering er en del
av
Hydros globale prosedyre for
miljøstyring
. Hydros mål er å generere så lite
avfall som mulig i
selskapets aktiviteter,
for deretter å gjenbruke eller
resirkulere det
genererte avfallet. Når dette ikke
er mulig, skal selskapet håndtere
det
på en sikker måte i samsvar med
forskriftsmessige standarder
og
juridiske krav.
Alle mål relatert til avfall
er satt av Hydro på frivillig
basis og er ikke pålagt av lovgivning
eller forskrifter.
Avgangsmasse og bauksittrester
Avgangsmasse fra utvinning
av bauksitt består av mineralrester
fra
utvinningsprosessen blandet med vann
og tykningsmiddel. Ved
gruven
i Paragominas bruker Hydro metoden
Tailings Dry
Backfill (TDB), der
avgangsmassene tørkes i grunne
områder og deretter graves
ut og
tilbakeføres til gruveområdene de kom
fra. Ferdig utgravde områder
blir deretter bearbeidet, og det iverksettes
rehabilitering med mål om å
tilbakeføre området til sin opprinnelige
tilstand. Ved å
kontinuerlig
tilbakeføre tørr avgangsmasse
på denne måten, elimineres behovet
for nye, permanente lagringsanlegg
for avgangsmasse, og også
behovet for å utvide eksisterende
anlegg. Driftstillatelsen for
denne
teknologien ble gitt i desember
2020.
Bauksittrester er et avfallsprodukt
av aluminaraffinering.
Deponering
av bauksittrester er krevende grunnet
store volumer og høy alkalitet.
Bauksittrestene vaskes først
med vann for å senke alkaliteten
og å
utvinne lut for gjenbruk. Hydros
toppmoderne pressfilterteknologi
muliggjør lagring av tørre filtrerte
masser. Dette gjøres
ved å presse
rester gjennom 74 plater med filterdukmembraner,
noe som resulterer
i et mer kompakt restmateriale, slik
at det relative miljøavtrykket
reduseres. Vanninnholdet
i bauksittrestene
blir redusert til 22 prosent.
Innhold
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro har et kommersielt forskningssamarbeid
med WAVE
Aluminium
for å undersøke mulighetene for å
bruke bauksittrester som ressurs.
Ved Alunorte skal
det bygges et nytt, teknologisk innovativt
anlegg for
behandling av bauksittrester som i
første omgang vil ha kapasitet
til å
behandle 50 000 tonn bauksittrester
per år for å produsere råjern.
Hydro engasjerer seg også i flere
andre forsknings-
og
utviklingsprosjekter knyttet til håndtering
og utnyttelse av
bauksittrester. I Brasil
samarbeider Hydro med
den nasjonale
brasilianske enheten ISI-TM (Senai innovation
institute – Mineral
technologies), UFPA
(Federal University of Pará)
og USP (University
of São Paulo). Hydro jobber
også sammen med andre
aluminiumselskaper gjennom International
Aluminium Institute for
å
finne løsninger på denne problemstillingen.
Innsatsen skaper også
lokale og internasjonale innovasjonsnettverk
som knytter sammen
universiteter, forskningssentre,
selskaper og reguleringsmyndigheter.
Annet avfall og biprodukter
Hydro har satt et mål om å eliminere
deponering av alt gjenvinnbart
avfall innen 2040. I 2024 ble omtrent
19 prosent av det totale avfallet
generert av Hydro (ekskludert bauxittavfall
og rester) deponert. Dette
er 4 prosent mer enn i 2023. Denne
negative trenden var ikke
drevet
av en forverring i hvordan Hydro
håndterer sitt avfall, men av
en
forbedring i avfallsregnskap og -håndtering
ved Alunorte. Alunorte
gjennomgikk sine avfallshåndteringssystemer
i 2024 for å gi en mer
fullstendig og nøyaktig oversikt over
avfall deponert på DRS1 som
grunnlag for sin strategi om å eliminere
avfall til deponi innen 2040.
Selv om dette fremstår som en
negativ utvikling i Hydros
samlede
statistikk, forventer vi å se fortsatt
forbedring i reell ytelse
i 2025. Hver
forretningsenhet har utviklet planer for
å levere på de langsiktige
målene, og en global KPI for å redusere
avfall til deponi er etablert
på
CEO KPI Scorecard.
I tillegg til det generelle målet om
å unngå deponering av
gjenvinnbart
avfall, har Hydro også etablert et spesifikt
mål relatert til brukt potlining
(SPL). SPL dannes i elektrolysecellene
som brukes i produksjonen
av
primæraluminium. Hydro har som
mål å deponere mindre enn
35
prosent av generert SPL til deponi, i
de heleide eller drevne
smelteverkene, innen 2030. I 2024 ble
43 prosent av generert
SPL
deponert, 10 prosent mer enn i 2023.
Dette var ikke forårsaket
av en
økning i SPL-volum sendt
til deponi, men en reduksjon i
mengden SPL
resirkulert på grunn av at lageret av
SPL ved Albras ble fullstendig
tømt i 2023.
I Brasil har smelteverket Albras
sertifisering for null deponering.
I
Norge deponeres mesteparten
av Hydros SPL fordi muligheten
for
gjenvinning eller gjenbruk av avfallet
er begrenset. Hydro undersøker
endringer i konstruksjonen av
katodeforinger, som
kan redusere
genereringen av farlig avfall,
prosesser for å fjerne fluor og
annen
forurensning fra SPL og dermed
åpne nye muligheter for
materialgjenvinning. Parallelt arbeider
Hydro med andre bransjer
med
midlertidige løsninger for å
øke energigjenvinningen gjennom
forbrenning.
Anoderester, restmaterialet
som etterlates etter anodeforbruk
i
elektrolyseprosessen i aluminiumssmelteverkene,
resirkuleres nesten
fullstendig i Hydros portefølje av
heleide smelteverk og felleskontrollert
virksomhet. 94 prosent av anoderestene
som ble produsert i
smelteverk som er heleid av eller
drives Hydro, ble resirkulert
i 2024.
Resten ble forbrent med energigjenvinning.
Slagg (dross) er en blanding av metallisk
aluminium,
legeringskomponenter og metalloksider
som dannes på overflaten
av
flytende aluminium. Hydros støperier
har behandlingsanlegg for å
gjenvinne så mye aluminium som
mulig fra varm slagg og
restslagg.
100 prosent av slagget som produseres
i Hydro, blir resirkulert.
Hydro
er også involvert i et norsk forskningsprosjekt
som ser på gjenvinning
av overskuddskomponenter fra
elektrolysebad i smelteprosessen.
Innhold
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E5 Noter
til Ressursbruk
og sirkulærøkonomi
E5.1 Ressursinntak
Rapporteringsprinsipper
Ressursinntak
er de viktigste
råmaterialene
som brukes
i aluminaraffinering,
elektrolyseprosessen
for
produksjon
av primæraluminium,
og omsmeltingsprosessen
for resirkulering
av aluminium
i Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Inntak av nye
materialer
er beregnet
basert på
rapportert ressursbruk
i foretningsområdene.
Aluminiumsinntak
inkluderer
kaldmetall
kjøpt av
Aliminium
Metal og Extrusions
Inntak av resirkulert
aluminium rapporteres
basert på
mengden
aluminiumsskrap
som brukes
i Hydro
Aluminium
Metal og Hydro
Extrusions.
Hydro bruker
en definisjon
for gjenvinning
som er utarbeidet
av
European Aluminium
Association.
Definisjonen
ble implementert
i Hydro i
2013, og deler
resirkulert
avfall inn i to:
prosesskrap,
som inkluderer
skrap fra
nedstrøms
støperier,
og brukt skrap
etter forbruker,
som kjøpes
av tredjeparter.
Rapportering
av gjenvinningsdata
er basert
på vår produksjonsprogramvare
og vårt ERP-system.
GRI-referanse:
GRI-standardene
301-1 og 301
-2 (2016)
Ressursbruk per materiale
1 000 tonn
2024
2023
2022
2021
1)
2020
Inntak av nytt materiale
Alumina
2 909
2 897
3 122
3 346
3 048
Aluminium
4 001
3 939
3 927
4 103
3 478
Aluminiumsfluorider
29
29
28
32
32
Legeringsmetaller
54
54
46
50
44
Kalk
44
42
42
45
45
Natriumhydroksid
639
673
615
591
514
Svovelsyre
16
16
19
22
23
Fortykningsmiddel
6
6
6
6
4
Petroleumskoks
389
377
412
441
437
Bek
84
79
81
93
96
Inntak av aluminiumsskrap
Brukt skrap
2)
451
444
321
336
104
Industriskrap
771
812
3)
963
1 018
317
Total aluminiumsskrap
1 222
1 256
1 285
1 353
421
1) 2021 er det første året med
konsolidert resirkuleringsdata
fra Hydro Extrusions, og
2021 resultatene
er derfor ikke direkte
sammenlignbare
med tidligere års data
2) Inkluderer Alumetal
fullt år
3) Tallet er jusert sammenlignet med årsrapporten
for 2023 på grunn
av en endringen i utregningsmetoden.
Det er benyttet samme metode
for
2023 og 2024 i denne
rapporten.
Kalk, kaustisk soda,
svovelsyre og flokkuleringsmiddel
(fortykningsmiddel) brukes
hovedsakelig i
aluminaraffineringsprosessen.
Flokkuleringsmidler brukes også i
vår bauksittgruve i Paragominas.
Alumina
og aluminiumfluorid brukes hovedsakelig
i elektrolyseprosessen.
Vi følger strenge prosedyrer
og retningslinjer knyttet til
oppbevaring, bruk og håndtering
av materialene.
Rapportering av materialbruk er
basert på direkte målinger gjennom
våre interne systemer.
E5.2 Utgående
materialstrømmer
– Produkter
og materialer
Rapporteringsprinsipper
Rapporterte
produkter
og materialer
inkluderer
produksjonsvolumer
som beregnes
på grunnlag
av
totale produksjonsvolumer
(100 prosent)
fra Hydros
konsoliderte
aktiviteter,
og inkluderer
ikke Hydros
andel av
produksjonen
i minoritetseide
anlegg eller
joint ventures.
Bauksittproduksjon
er basert
på produsert
bauksitt i gruven
i Hydro
Paragominas,
Brasil
Aluminaproduksjonen er basert på
produksjonsvolumer hos aluminaraffineriet
i Alunorte
,
Brasil.
Produksjon
av primæraluminium
er utregnet
basert på
produktene
fra støperiene
i Hydros
primæraluminiumsanlegg.
Volumene
inkluderer
produksjon
basert på
Hydros egne
primæraluminiumsproduksjon,
i tillegg til innkjøpt
kaldmetall
og legeringsmetall
og prosesskrap
fra
støperiene i
Hydros
primæraluminium
produksjon.
Disse volumene
er ikke direkte
sammenlignbare
med
volumene rapportert
i de finansielle
notene, som
er basert på
salgsvolumer.
Resirkulert støperiproduksjon
er støperiprodukter produsert i Hydros
resirkuleringsanlegg i
foretningsområdet Metal Markets, i tillegg
til de totale volumene produsert
i omsmelterne i
foretningsområdet Extrusions. Volumet
inkluderer produksjon basert
på inntak av aluminiumskrap
blandet
med kaldmetall og legeringsmetall. Resirkulert
industriskarp og brukt skrap
utgjør mer enn 80 prosent
av
den rapporterete produksjonen.
Hydro REDUXA er Hydros lavkarbon
primæraluminium. Ved
å bruke fornybare energikilder
som vann-
og
vindkraft i produksjonen, har Hydro
redusert karbonavtrykket
per kilo aluminium til 4,0 kilo
(mindre enn en
fjerdedel av det globale gjennomsnittet).
Hydro CIRCAL er en produktserie som
består av minst 75 prosent resirkulert,
brukt aluminium. Ved
å
bruke resirkulert aluminium kan Hydro
redusere både energibruken og
CO
2
-utslippene i
produksjonsfasen, samtidig som
vi kan tilby aluminium av
høy kvalitet.
Ekstruderte produkter utregnet
basert på produksjonen av
ekstruderte og pressede
produkter fra
forretningsområdet Extrusions, inkludert
pole products, welded tubes
og andre aluminiumskomponenter
,
men ekskludert ekstruderings ingot
produksjon i Extrusions.
Produksjonsvolumer
1 000 tonn
2024
2023
2022
2021
2020
Bauksittproduksjon
10 506
10 897
11 012
10 926
8 640
Aluminaproduksjon
5 359
5 626
5 586
5 894
5 142
Produksjon av primæraluminium
1 729
1 732
1 805
1 915
1 579
Hydro REDUXA
418
349
421
-
-
Resirkulert støperiproduksjon
1 751
1 787
1 664
-
-
Hydro CIRCAL
57
51
50
-
-
Ekstruderte produkter
1 024
1 116
1)
1 670
1 687
1 435
1) Tallet er jusert grunnet endringer i
utregningsmetoden.
Det er benyttet
samme metode for 2023
og 2024 i denne
rapporten.
Innhold
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E5.3 Utgående
materialstrømmer
–
Avfall
Rapporteringsprinsipper
Avfall generert
av Hydros
konsoliderte
aktiviteter,
rapportert
etter sammensetning
og etter
avfallskategori
og behandling.
Avfall måles
og rapporteres
i henhold
til en harmonisert
kategorisering
i Hydro,
basert på
fellesnavnene
på viktige
avfallsstrømmer
som er relevante
for virksomheten
vår (f.eks.
bauksittrester,
SPL, kaustisk
soda). Dette
tilrettelegger
for aggregering
av data
på konsernnivå,
og unngår
bruk av flere
avfallskoder
for samme
avfallskategori.
De ulike foretningsområdene
kan føre
mer detaljerte
avfallsregistre
som er i
tråd med lokale
krav og lovgivning.
Merk at mangel
på standardiserte
metoder for
klassifisering,
måling
og rapportering
av avfall på
tvers av
jurisdiksjoner
,
industrier
og avfallshåndtering
er en vesentlig
kilder
til usikkerhet
i målingene
.
Endringer i
metodikk over
tid skaper
også utfordringer
når man sammenligner
konsoliderte
avfallsdata
over tid.
Avfallsbehandling
omfatter behandling
både på og
utenfor anleggene.
I mange tilfeller
håndteres
avfallet av
en tredjepart,
som er pålagt
å følge Hydros
etiske retningslinjer
for leverandører.
Alle Hydro-
anlegg er pålagt
å sikre trygg
transport
av farlig
avfall i samsvar
med globale
og lokale forskrifter,
og
evaluere mottakere
av kritisk avfall
og inkludere
disse i
et leverandørutviklingssystem.
GRI-referanse: GRI-standardene 306-3, 306-4
og 306-5 (2020).
Avfall sendt til avfallsbehandling,
etter behandlingsmetode
1 000 tonn
På stedet
Eksternt
2024
2023
2022
2021
2020
Farlig avfall
Forbrenning med
energigjenvinning
-
11
11
10
17
16
13
Forbrenning uten
energigjenvinning
-
1
1
1
2
2
2
Deponering
4
25
29
31
39
46
51
Annen avfallshåndtering
-
3
3
3
2
2
11
Totalt farlig avfall
4
39
44
45
61
66
78
Annet avfall
Forbrenning med
energigjenvinning
-
46
46
44
46
41
37
Forbrenning uten
energigjenvinning
-
1
1
1
1
1
1
Deponering
80
24
104
78
88
70
57
Annen avfallshåndtering
-
-
-
-
1
8
4
Totalt annet
avfall
80
72
151
123
136
120
99
Sum totalt
84
111
195
168
197
187
177
Avfall omdirigert
fra avfallsbehandling,
etter gjenvinningsmetode
1 000 tonn
På stedet
Eksternt
2024
2023
2022
2021
2020
Farlig avfall
Klargjøring for gjenbruk
-
6
6
2
4
2
2
Resirkulering
36
112
148
161
147
155
135
Annen gjenvinningsmetode
-
1
1
-
-
-
-
Totalt farlig avfall
36
119
155
163
150
157
137
Annet avfall
Klargjøring for gjenbruk
-
1
1
5
5
2
2
Resirkulering
131
234
365
380
353
369
284
Annen gjenvinningsmetode
-
-
-
-
-
-
-
Totalt annet
avfall
131
235
366
384
358
371
287
Sum totalt
167
354
521
547
508
528
424
Variasjoner
i avfallsbehandling
og kategorier
er drevet
av endring i
rapporteringsmetoder
og mer robust
datainnhenting
på noen avfallsstrømmer.
Mengden avfall
sendt til
deponi
økte i 2024,
og økte dermed
også prosentandelen
avfall til deponi
fra 15
prosent i 2023
til 19 prosent
i 2024.
Denne trenden
var ikke
drevet av en
forverring
i Hydros
avfallshåndtering,
men av en forbedring
i avfallsregnskap
og -håndtering
ved Alunorte.
I 2024
gjennomførte Alunorte en omfattende gjennomgang av avfallshåndteringssystemene for å gi en
mer
fullstendig
og nøyaktig
regnskapsføring
av avfall
deponert på
DRS1. Denne
innsatsen
er et viktig
skritt i
den langsiktige
strategien
for å eliminere
avfall til deponi
innen
2040. I tillegg
ble flere sirkularitetsinitiativer
implementert
for å redusere
deponering,
som gjenbruk
av materialer
og fremme
gjenbruk og
resirkulering
av avfallsstrømmer.
Disse
handlingene
gjenspeiler
Hydros forpliktelse
til å fremme
avfallssirkularitet
og
minimere miljøpåvirkninger.
Selv om
denne justeringen
fremstår
som en negativ
utvikling i Hydros
samlede statistikk
for 2024,
er det et
kritisk skritt
mot langsiktige
forbedringer.
Selskapet
forventer
å se
fortsatt fremgang
i reell ytelse
og ytterligere
fremskritt i
avfallssirkularitet
i 2025.
Se
tilleggsnoter til Ressursbruk og sirkulærøkonomi
i vedelegget
til denne rapporten
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Rapportering knyttet
til EUs taksonomi
for bærekraftige
økonomiske
aktiviteter
Hydro rapporterer
inntekter
(turnover),
kapitalutgifter
(CapEx) og
driftsutgifter
(OpEx) tilknyttet
økonomiske
aktivteter som
er omfattet
av EUs taksonomi
for bærekraftige
aktiviteter,
i henhold til
forordning
EU (2020/852)
og delegerte
rettsakter.
Identifisere
kvalifiserte
aktiviteter
Hydro har identifisert
fem aktiviteter
som er vurdert
for samsvar
med
kriteriene for
vesentlig
bidrag til klimaforandringers
begrensning
(CCM). Aktivitetene
er ikke vurdert
for samsvar
med kriteriene
for
klimatilpasning
(CCA).
Selv om taksonomiforordningen
ikke definerer
vesentlighetsterskler
for klassifisering
av økonomiske
aktiviteter,
rapporterer ikke
Hydro
om alle økonomiske
aktiviteter
som kan
være taksonomiberettigede.
Visse bygge
-, eiendoms
-
og transportaktiviteter
i Hydro
er ikke
vurdert for
taksonomiberettigelse.
Produksjon
av primær
aluminium
(CCM 3.8)
Produksjon
av primæraluminium
i Hydro
er en kvalifisert
aktivitet,
definert som
en overgangsaktivitet,
i henhold til
taksonomien.
De
tekniske kriteriene
i taksonomien
er knyttet til
produksjon
av flytende
aluminium ved
elektrolyse
av alumina.
Hydros anlegg
for primæraluminium
har reduksjonsanlegg
og
støperier,
der flytende
og omsmeltet
aluminium støpes
for å danne
produkter som
pressbolter,
støpelegeringer
og valseblokker,
i tillegg
til standardblokker.
Når produktene
støpes,
tilsettes legeringsmetaller
og kaldmetall.
Mengden kaldmetall
som tilsettes
varierer med
markedsforholdene
og tilgjengelig
støperikapasitet.
Flytende
aluminium selges
sjelden til tredjeparter
på grunn
av logistiske
utfordringer
.
Hydro har fem
heleide
produksjonsanlegg
for primæraluminium
i
Norge, aluminiumsproduksjonsanlegg
som drives
av deleide
datterselskaper
i Slovakia
og Brasil,
og deleide
anlegg i Australia
og
Canada, som
alle er inkludert
i taksonomiens
omfang. Hydro
er også
deleier i en
produsent
av primæraluminium
i Qatar,
som rapporterer
som et joint venture
og dermed
er utenfor
Hydros
taksonomirapportering
.
For å gi et
vesentlig
bidrag til å stanse
klimaendringene
må
produksjonsanleggene
for primæraluminium
baseres på
elektrisitet
til
elektrolysen
som har en
gjennomsnittlig
karbonintensitet
under 100
g
CO
2
e per kWh,
og strømforbruket
til produksjonsprosessen
må ikke
overstige 15,5
MWh per tonn
aluminium
.
Produksjon av sekundær aluminium (CCM 3.8)
Produksjon
av sekundæraluminium
er en kvalifisert
aktivitet, definert
som en overgangsaktivitet,
i henhold til
taksonomien.
Prosessavfall
og forbrukerskrap
kjøpes fra
tredjeparter
for gjenvinning
til
pressbolter.
Standardblokker
og legeringsmetall
tilsettes for
å
oppfylle kundens
spesifikasjoner.
Hydro har
en portefølje
av
frittstående
resirkuleringsanlegg,
i tillegg til
resirkuleringsanlegg
som
er plassert vegg
i vegg med
selskapets
ekstruderingsanlegg
.
All
produksjon
av sekundæraluminium
er definert
som å
gjøre betydelig
bidrag til
å stanse
av klimaendringer
.
Elektrisitetsproduksjon
fra vannkraft
(CCM 4.5)
Drift av vannkraft
verk er en
kvalifisert
aktivitet. Hydro
driver 40
vannkraftverk
i Norge,
med en kombinert
produksjon
på 13,7
TWh i
et normalår.
Formålet
med Hydros
vannkraftressurser
er å sikre
stabil strømforsyning
til selskapets
primæraluminiumsanlegg
i Norge,
noe som betyr
at vannkraften
hovedsakelig
genereres
og brukes
til
internt forbruk
.
For å bidra til
å redusere
klimaendringene
vesentlig,
må
vannkraftproduksjonen
enten være
elvekraftverk
uten damanlegg,
eller et kraftverk
med damanlegg
som enten
har en effekttetthet
på
elektrisitetsproduksjonen
over 5 W
per m
2
fra det oppbygde
damanlegget,
eller har et
livssyklusutslipp
av drivhusgasser
under
100 g CO
2
e per kWh.
Produksjon av hydrogen (CCM 3.10)
Produksjon
av hydrogen
er en kvalifisert
aktivitet. Hydro
har investert
i utstyr for produksjon
av hydrogen
basert på fornybare
energikilder.
For å gi et
betydelig
bidrag til
å redusere
klimaendringene,
må
hydrogenproduksjonen
ha livssyklusutslipp
av drivhusgasser
som er
lavere enn
3 tonn CO
2
e per tonn
hydrogen.
Produksjon
av utstyr
for produksjon
og bruk
av hydrogen
(CCM
3.2)
Produksjon
av utstyr
for produksjon
og bruk av
hydrogen
er en
kvalifisert aktivitet.
Hydro har
investert
i utstyr for
bruk av hydrogen
ved resirkuleringsanlegget
for aluminium
i Høyanger
.
Produksjon
av utstyr
for produksjon
og bruk av
hydrogen
klassifiseres
som en
muliggjørende
aktivitet som
gir et vesentlig
bidrag til å redusere
klimaendringer
så lenge
det muliggjør
produksjon
eller bruk av
hydrogen eller
hydrogenbasert
syntetisk
drivstoff som
oppfyller
kriteriene for
CCM 3.10,
som beskrevet
ovenfor.
Bidrag fra
bruk av Hydros
aluminiumsprodukter
En rekke av
produktene
Hydro produserer
bidrar til å
redusere
klimaendringene,
som bestanddeler
av teknologier,
infrastruktur
og
komplekse
produkter
som trengs
i et lavkarbonsamfunn.
Eksempler
er batteriinnkapslinger
som brukes
i produksjonen
av elbiler
og
aluminiumskomponenter til energieffektive bygninger og
solcellepaneler.
Taksonomien
gir ikke klar
veiledning
om hvordan
kvalifisering
i forsyningskjeden
for taksonomiomfattede
aktiviteter
skal defineres.
Hydro valgt
å rapportere
basert på taksonomi-
omfattede aktiviteter
innen
primær-
og sekundærproduksjon
av
aluminium, fremfor
på sluttbruk
av aluminiumet
Hydro produserer.
Avgrensninger
og ikke-kvalifiserte
aktiviteter
Hydro har kun
vurdert eiendeler
i konsoliderte
enheter
og joint
operations som
potensielt
kvalifiserte
aktiviteter.
Hydros oppstrøms
bauxittutvinning
og aluminaraffinering,
samt nedstrøms
produksjon
av ekstruderte
aluminiumsprodukter,
er ikke kvalifiserte
i henhold
til
taksonomien.
Hydros investeringer
i elektrisitetsproduksjon
fra vind-
og solkraft i ikke
-kontrollerte
joint ventures
er heller ikke
kvalifiserte.
Vurdering
av kvalifiserte
aktiviteter
mot
taksonomikriteriene
Kvalifiserte
aktiviteter vurderes
mot kriteriene.
Hydro har
ingen
spesifikke planer
om å øke andelen
av eksisterende
aktiviteter
som
oppfyller kriteriene
,
men vurderer
kriteriene
når det
planlegge
s
oppgraderinger
av eksisterende
eiendeler."
Produksjon
av primær
-
og sekundær
aluminium
Hydros primære
aluminiumsproduksjon
som er basert
på fornybar
elektrisitet,
vil oppfylle
kriteriene for
vesentlige
bidrag til
å stanse
klimaendringene
som gjelder
smelteverkenes
energieffektivitet
(under 15,5
MWh/t Al),
og karbonintensiteten
for elektrisiteten
som
brukes (under
100 g CO
2
e/kWh).
All omsmelting
av aluminium
kvalifiserer
for vesentlig
bidrag i
henhold til
taksonomiens
kriterier for
sekundæraluminium
.
Virksomheter
i Europa
oppfyller kriteriene
for å ikke
gjøre vesentlig
skade (DNSH-kriteriene)
for alle
miljømål,
så lenge
de er innenfor
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
normal, lovlig
virksomhet,
overholder
utslippstillatelser
til luft og
vann,
har utført miljøkonsekvensvurderinger
og iverksatt
nødvendige
tiltak.
Hydros har
utført en vurdering
av klimarisiko
og sårbarhet
.
For Hydros
virksomhet
utenfor Europa
er det mer
utfordrende
å
avgjøre om
DNSH-kriteriene
er oppfylt, fordi
de henviser
til EU-
lovgivningen.
Basert på
Hydros vurdering,
er DNSH-kriteriene
for
forebygging
og kontroll
av forurensning
de mest utfordrende
kriteriene å
oppfylle. Primærsmelteverk
utenfor Europa
oppfyller ikke
BAT-AEL
-kravene i BREF
-standarden,
og omsmelteanlegg
uten
anlegg for
avgassbehandling
med posefilter
(bag filter)
oppfyller ikke
kriteriene for
forebygging
og kontroll av
forurensning.
De
gjenværende
DNSH-kriteriene
er oppfylt
for de to omsmelterne
utenfor Europa
som har anlegg
for avgassbehandling
.
Elektrisitetsproduksjon
fra vannkraft
I 2023 estimerte
Hydro Energy
utslippet
av klimagasser
fra 10
damanlegg i
egen drift
ved hjelp
av G-res-verktøyet,
utført av
en
uavhengig tredjepart.
For de øvrige
reservoarene
i drift ble
nettoutslippene
estimert basert
på opp-
eller nedskalering
av
resultatene
fra tredjepartsanalysen.
All elektrisitetsproduksjon
fra
Hydros vannkraftvirksomhet
med damanlegg
er under kriteriene
på
100 g CO
2
e per kWh.
I tillegg er
Hydro Vigelandsfoss
et elvekraftverk
uten damanlegg,
som derfor
også oppfyller
kriteriene
for vesentlig
bidrag til å redusere
klimaendringer.
Hydros vannkraftvirksomhet er inkludert i Hydros vurdering av
klimarisiko
og oppfyller
DNSH-kriteriene
for tilpasning
til
klimaendringer,
og følger i
tillegg driftsrutinger
for å identifisere
klimarisiko
og mitigerende
tiltak.
Ved å følge alle kosesjonskrav og tilfredsstille krav i regionale
vannplaner,
sørger Hydro
for å være
i tråd med
taksonomens
DNSH-
kriterier for
vann og marine
ressurser.
DNSH-kriteriene
for vann og
marine ressurser
viser til samsvar
med EUs Vanndirektiv,
og spesielt
artikkel 4 i
direktivet.
Direktivet
etablerer krav
for hvordan
vannforekomster
skal klassifiseres
basert på
økologisk
potensiale og
dermed få
relevante
miljømålene.
Miljøkravene
skal oppnås
innen en
spesifisert
tidsfrist, gjennom
tiltak som
godkjennes
av myndighetene.
Miljømålene
for hver vannforekomst
etableres for
en seksårsperiode,
som kan
utvides.
I Norge implementers
vanndirektivet
via Vannforskriften,
konsesjoner
og tillegskrav
fra myndighetene
som regulerer
vannkraftprodusenter
eller andre
aktiviteter
som påvirker
de aktuelle
vannforekomstene.
Teknisk
gjennomførbare
og økologisk
relevante
mitigerende
tiltak i
tråd med Vannforskriften
gis via regionale
vannplaner.
Myndighetene
definerer de
relevante og
påkrevde tiltakene
for hver vannforekomst.
Hydro er påkrevt
å følge disse
kravene og
kan ikke implementere
ytterligere tiltak
ut over de
som er påla
gt av myndighetene.
Hydro har utført
en systematisk
gjennomgang
av alle relevante
konsesjoner
og krav til
forbedring
basert på vedlegg
til regionale
vannplaner,
for alle kraftlokasjoner
,
for å sjekke
kravene gitt
i
konsesjoner og vedlegg til regionale vannplaner. Alle gjeldende
mitigerende
tiltak for
vannforekomster
knyttet til Hydros
vannkraftproduksjon
er implementert
i tråd
med forventninger
og
tidsplan. Hydro
vedlikeholder
en fullstendig
oversikt over
alle
vannforekomster
som er påvirket
av vannkraftproduksjo
nen,
status
og miljømål for
forekomstene,
såvel som
forekomster
som er fritatt
fra artikkel 4
i Vannforskriften.
Hydro gjennomgår
og diskuterer
mitigerende
tiltak jevnlig
og kan foreslå
nye initiativer
for forekomster
som for å forbedre
økologisk
status, til konsesjonsgiver.
Når tiltak
godkjennes
av myndighetene
blir tiltakene
obligatoriske
krav for
Hydros drift.
Denne tilnærmingen
lar to ha
en viss innflytelse
på den
økologiske
statusen
for vannforekomster
som forvaltes
av selskapet
samtidig som
krav fra
myndighetene
overholdes.
Alle nye prosjekter
følger direktivet
for miljøkosekvensutredninger
for
ikke å gjøre
vesentlig skade
på biodiversitet
og økosystemer.
Eksisterende
kraftproduksjon
har ingen
åpne krav til
forbedring.
Produksjon
av hydrogen
Hydros
investeringer
i hydrogenproduksjon
vil benytte
elektrolyse
basert på fornybar
elektrisk kraft
for å omdanne
vann til oksygen
og
hydrogen. Klimagassutslippene
i livssyklusen
til hydrogenet
som
produseres
ved hjelp
av teknologien,
er estimert
av en
tredjepartsstudie
basert på
en kombinasjon
av ISO 14067
(ISO
2018b) og
direktivet
om fornybar
energi (RED).
For et direkte
vannkraftscenario vil GHG-utslippene i livssyklusen til hydrogenet
som produseres
være 22
g CO2e per
kg hydrogen.
Et scenario
som
bruker den
norske strømmarkedsmiksen,
vil gi et resultat
på 653 g
CO
2
e per kg
hydrogen. Begge
scenariene
er innenfor
kriteriene
for
betydelig
bidrag til å redusere
klimaendringer.
Hydros
hydrogenproduksjon vil være basert på vann og strøm, og vil
ikke forbruke eller slippe ut noen form for forurensning.
Investeringene
anses derfor
å være i tråd
med kriteriene
for ingen
vesentlig skade
gjennom forurensning.
En miljøkonsekvensvurdering
eller screening
er ikke vurdert
som relevant
av kompetent
myndighet,
ettersom hydrogenproduserende
anlegg vil
bli plassert
på et
eksisterende
industriområde
uten påvirkning
på andre områder
enn
de som allerede er endret. Hydrogenproduksjonen vil tappe vann fra
de kommunale
vannverkene
under drift,
og risiko
for forringelse
knyttet til bevaring
av vannkvalitet
og å unngå
at vannforsyningen
settes under
press, er derfor
svært
begrenset
uten påvirkning
på god
vanntilstand
og godt økologisk
potensial i
området. Høyanger-
anlegget for
hydrogeninvesteringene
er inkludert
i Hydros klimarisiko
-
og sårbarhetsvurdering.
.
Produksjon
av utstyr
for produksjon
og bruk
av hydrogen
Hydros investeringer
for bruk
av hydrogen
ved resirkuleringsanlegget
i Høyanger vil
støtte bruken
av grønt hydrogen
produsert
av Hydro
Havrand, i
tråd med
tilpasningskriteriene
for klimaendringer.
Teknologiene
som brukes,
inkluderer
hensyn til
holdbarhet,
avfallshåndtering
og stoffer
som gir
grunn til bekymring,
og oppfyller
de andre DNSH-kriteriene
som beskrevet
ovenfor.
Overholdelse
av sosiale
minimumskrav
Hydros aktiviteter
utføres i samsvar
med taksonomiens
krav til
minimum sikkerhetstiltak.
Hydro utfører
aktsomhetsvurderinger
basert på OECDs
retningslinjer
som dekker
arbeidstakeres
rettigheter
for egne ansatte
og arbeidstakere
i verdikjeden.
Aktsomhetsvurderinger
knyttet til korrupsjon,
skatt og
rettferdig
konkurranse
er integrert i
systemer for
etterlevelse
og Hydros
etiske
retningslinjer
(Code of Conduct),
som gjelder
for alle
ansatte. I 2024
har det ikke
vært avdekket
brudd på
minimum sikkerhetstiltak,
mangelfull oppfølging
eller samarbeid
med nasjonale
kontaktpunkt,
eller erstatningsansvar
for brudd
med disse
temaene.
For mer informasjon
om Hydros
prosesser og
resultater knyttet
til
minste sikkerhetstiltak,
se kapitlene
om egne
arbeidere,
arbeidstakere
i verdikjeden,
påvirkede samfunn,
forretningsdrift,
land-
for-land-rapporten,
og
Note 10.1
til regnskapet.
Note om eksponering
mot kjerne
kraft og fossil
gass
Rad
Aktiviteter
tilknyttet kjernekraft
1
The undertaking carries out, funds or has exposures to
research, development,
demonstration
and deployment
of
innovative electricity generation facilities that produce energy
from nuclear
processes
with minimal
waste from
the fuel cycle.
Nei
2
The undertaking carries out, funds or has exposures to
research, development,
demonstration
and deployment
of
innovative electricity generation facilities that produce energy
from nuclear
processes
with minimal
waste from
the fuel cycle.
Nei
3
The undertaking carries out, funds or has exposures to safe
operation of
existing
nuclear
installations
that produce
electricity or
process
heat, including
for the purposes
of district
heating or industrial processes such as hydrogen production
from nuclear
energy,
as well
as their safety
upgrades.
Nei
Rad
Aktiviteter
knyttet
til fossil
gass
4
The undertaking carries out, funds or has exposures to
construction or operation of electricity generation facilities that
produce electricity using fossil gaseous fuels.
Nei
5
The undertaking carries out, funds or has exposures to
construction, refurbishment, and operation of combined
heat/cool and power generation facilities using fossil gaseous
fuels.
Nei
6
The undertaking carries out, funds or has exposures to
construction, refurbishment and operation of heat generation
facilities that produce heat/cool using fossil gaseous fuels.
Nei
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Måling av resultater
Hydros aktiviteter
er knyttet til
grensene
for den rapporterende
enheten som
definert i IFRS
og beskrevet
i konsernregnskapet.
Se
Hydros konsolideringsprinsipper
i
note 1.1
Rapporteringsenhet,
presentasjon,
estimater og
regnskapsprinsipper
for årsregnskapet.
I kombinasjon
er indikatorene
presentert
nedenfor
ment av
taksonomien
å uttrykke
selskapets
aktiviteter
som kvalifiserer
som
miljømessig
bærekraftige.
Omsetning
(turnover)
Inntekter representerer
Hydros totale
inntekter fra
kontrakter
med
kunder som
spesifisert
i
note 5.1
til konsernregnskapet.
Dette
beløpet ekskluderer
inntekter
(tap) fra
realiserte og
urealiserte
endringer i
markedsverdi
på finansielle
og råvarebaserte
derivater
som anses som
ikke kvalifiserte
aktiviteter
i henhold
til taksonomien.
Inntekter knyttet
til kvalifiserte
aktiviteter
omfatter følgende
elementer
fra eksterne
inntekter:
●
Inntekter fra
salg av flytende
metall
●
Inntekter fra
salg av støpeprodukter
til kunder
●
Metallverdien
av inntekter
fra salg av
ekstruderte
produkter
●
Inntekter fra
salg av elektrisitet
Hydros kvalifiserte
aktiviteter
er produksjon
av primæraluminium,
produksjon
av sekundæraluminium
og produksjon
av elektrisitet.
Produksjonen
fra disse
aktivitetene
selges delvis
direkte til
kunder,
foredles dels
til mer avanserte
produkter
for salg til
kunder
gjennom
ytterligere prosesser
som ikke
er beskrevet
i taksonomien,
og
forbrukes dels
i produksjonsprosessen
.
Inntekter fra
salg av flytende
metall er direkte
resultat fra
produksjon
av primærmetall.
Det gjøres
ingen justeringer
i prisene
som er avtalt
med kundene.
Mengden er
begrenset
ettersom flytende
metall ikke
kan lagres eller
transporteres
over lengre
avstander.
Inntekter fra
salg av støpeprodukter
til kunder
er det mest
direkte
tilknyttede
kommersielle
produktet som
følge av
aluminiums-
produksjon,
enten primær
eller sekundær.
Størstedelen
av verdien
til
et støpeprodukt
kommer fra
aluminiumsinnholdet,
mens de fleste
produkter
også inneholder
legeringsmetaller
for å oppnå
de tiltenkte
bruksegenskapene.
Metallverdien
av omsetning
fra salg
av ekstruderte
produkter
er
inkludert i
Hydros eligible
omsetning,
for å reflektere
tilsvarende
verdi
som for støpeprodukter.
Metallverdien
er beregnet
på samme
måte
som for støpeprodukter
ved bruk av
interne data
knyttet til
omsetning
av støpeprodukter
som selges
fra Hydros
primærverk
og omsmeltere
til ekstruderings
-fabrikkene.
Denne interne
omsetningen
utgjorde
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
26% den rapporterte
eligible omsetningen
og 23%
av den rapporterte
aligned omsetningen
knyttet til
aluminiumsproduksjon
i 2024. Uten
denne metallverdien
av omsetning
knyttet til
salg av ekstruderte
produkter fra
Hydros sum
av eligible
omsetning,
ville Hydros
eligible
omsetninv vært
37% av netto
omsetning
(sammenlignt
med 49%
rapportert),
og taxonomy
-aligned omsetning
ville vært
22%
(sammelinget
med 28%
rapportert).
Mengden legerings
metall varierer
fra mindre
enn 1 % til
rundt 11
%.
Verdien
av legeringsmaterialer
regnes som
en integrert
del av
produktet,
og verdien
er dermed
inkludert
i eligible
omsetning. Ved
produksjon
av støpeprodukter,
spesielt ved
resirkulering
av brukt
skrap, tilsettes
kaldt metall
med en kjent
renhet for
å oppnå de
tiltenkte egenskapene
i støpeproduktet.
Innkjøpte
støpeblokker
er
den primære
kilden til
dette formålet.
Ettersom
dette elementet
verken er produksjon
av primæraluminium
eller resirku
lert aluminium,
justeres inntektene
for andelen
tilført aluminium
på tonnasjebasis
for
å ekskludere
verdien av
kaldmetallet
.
Andelen
eligible omsetning
fra
salg av støpeprodukter
dekker
dermed bare
salg av
aluminium
produsert
av Hydro. Kaldmetall
som er omsatt
internt
er også
ekskludert, for
å unngå dobbeltelling
av omsetning
knyttet til internt
salg av støpeprodukter.
Metall som
er kjøpt for
gjensalg,
inkludert
metall produsert
av joint venture
Qatalum,
er også ekskludert
.
Verdien
av å oppgradere
støpeproduktene
gjennom prosesser
som
ekstrudering
av profiler,
videre
produksjon
eller oveflatebehandling
av profilene,
og andre
prosesser
som kan gjelde,
er også ekskludert.
Inntekter fra
salg av elektrisitet
består av inntekter
fra spotsalg
av
daglig overskuddsproduksjon
fra Hydros
kraftverk i
Norge utover
det
som forbrukes
i Hydros
egen virksomhet.
I den grad
Hydro selger
kraft kjøpt fra
andre produsenter,
er denne inntekten
ekskludert fra
den kvalifiserte
andelen sammen
med eventuell
inntekt fra
krafthandel.
Kapitalutgifter
(Capex)
CapEx omfatter
tilganger til
bygninger,
maskiner,
inventar
og
lignende, representert
ved bruttobeløpet
for kjøp, utvikling
eller leie
som spesifisert
i
note 2.1
i konsernregnskapet.
Den omfatter
også
bruttobeløpet
for kjøp eller
utvikling
av immaterielle
eiendeler
som
spesifisert i
note 2.2
til regnskapet
.
Eventuelle
brutto tilganger
til bygninger,
maskiner,
inventar og
lignende eller
immaterielle
eiendeler som
følge av virksomhets-
sammenslutninger
er inkludert
i Capex
under dette tallet.
Videre er
enhver kapitalisert
leieavtale
inkludert
med tillegget
(eller
reduksjonen)
som kreves
av IFRS.
Kortsiktige leieavtaler
og leasingavtaler
for mindre
eiendeler
samt
variable leiebetalinger
regnskapsføres
ikke som
driftsmidler,
og
inngår derfor
ikke i denne
indikatoren.
Eventuell
goodwill som
forekommer i
en virksomhetssammenslutning,
er ikke inkludert
i
indikatoren.
Videre er
finansielle
investeringer,
inkludert
kapitalinnskudd
i tilknyttede
selskaper
og joint ventures,
ekskludert
fra målingen.
Tilganger til bygninger, maskiner, inventar og lignende og
immaterielle
eiendeler for
kvalifiserte
aktiviteter omfatter
både
bærekraftige
investeringer
i eksisterende
anlegg som
er engasjert
i
kvalifiserte
aktiviteter
og utvidelser
eller nye
anlegg innenfor
slike
aktiviteter.
Som utgangspunkt
er hele anlegg
inkludert
tilhørende
funksjoner og
støttefunksjoner
inkludert.
Flere av våre
aluminiumssmelteverk
har imidlertid
egen produksjon
av anoder,
en
aktivitet som
ikke er
beskrevet i taksonomien.
Der et smelteverk
har
et tilknyttet
anodeproduksjonsanlegg,
er disse
ekskludert fra
investeringer
i et smelteverk.
For ekstruderingsanlegg
dekker den
kvalifiserte
andelen av
Capex gjenvinningsanleggene
som sådan,
inkludert ovner
og støperiutstyr.
Ekstruderingspresser,
andre
fasiliteter
og støttefasiliteter
som hovedsakelig
betjener
ekstruderingsaktivitetene,
er fullstendig
ekskludert fra
kvalifisert
Capex.
Investeringer
i aktiviteter
som ikke
er avstemt
på
investeringstidspunktet,
og der aktiviteten
som sådan
ikke vil
bli
avstemt, er ikke
inkludert
som en
avstemt investering.
Dette
inkluderer investeringer
med det formål
å redusere
miljøavtrykket
fra
aktiviteter, men som ikke omfattes av taksonomien. Slike
investeringer
kan dekke
betydelige
reduksjoner
av CO
2
eller andre
utslipp, men
er ekskludert
fra taksonomiens
Capex-indikator
fordi
investeringene
ikke er relatert
til taksonomikvalifiserte
aktiviteter.
Driftsutgifter
(Opex)
Opex består
av Hydros
totale utgifter
fra de spesifiserte
funksjonene
representerer
et delsett
av utgifter
som presenteres,
primært i
linjepostene Ytelser
til ansatte
og Andre
utgifter i
Hydros
resultatregnskap.
Driftsutgifter
beskrives
som en
andel av
kostnadene som inngår i delsummen EBIT i resultatregnskapet.
Forskriften
krever at utgifter
som representerer
direkte ikke
-aktiverte
kostnader knyttet
til følgende
funksjoner
rapporteres:
●
forskning og
utvikling
●
byggrenoveringstiltak
●
kortsiktige leieavtaler
●
vedlikehold,
reparasjon
og alle andre
direkte
utgifter knyttet
til
vedlikehold
av bygninger,
maskiner,
inventar og
lignende
som er
nødvendig for
å sikre
at eiendeler
fortsetter
å fungere
effektivt.
Kostnader til
forskning og
utvikling omfatter
prosjekter
som ikke
oppfyller de
spesifikke
kriteriene for
kapitalisering
som immaterielle
eiendeler.
Utgifter
omfatter blant
annet ytelser
til ansatte,
bruk av
forskningsfasiliteter
inkludert
driftsutgifter
og avskrivninger
på
driftsmidler
og eksterne
tjenester
både for spesifikke
tjenester til
prosjekter som
styres internt,
for utkontrakterte
prosjekter
som styres
av eksterne
parter samt
finansiering
av initiativer
som gjennomføres
i
fellesskap
med andre
selskaper eller
bransjeforeninger.
Byggrenoveringstiltak
er for tiden
av begrenset
relevans
for Hydro,
siden det ikke
pågår noen
betydelige
slike prosjekter.
Kortsiktige leieavtaler
og leieavtaler
for aktiva
med lav verdi
er
beskrevet i
note 2.6
til konsernregnskapet.
Vedlikeholds
-
og reparasjonskostnader
inkluderer
Hydros
vedlikeholds
-
og reparasjonskostnader
som ikke kvalifiserer
for
aktivering. Vedlikeholdsutgiftene
er bare delvis
registrert i
Hydros
økonomiske
rapportering,
ettersom Hydro
presenterer
sine
driftsutgifter
etter type
utgifter og
ikke etter funksjon.
Reparasjons
-
og
vedlikeholdsaktiviteter
består av personalkostnader,
forbruksartikler
og reservedeler
samt ulike
tjenester.
De totale
kostnadene
knyttet til
disse aktivitetene
er estimert
basert på ledelsesrapportering
i enheter
og forretningsområder,
noe som ikke
nødvendigvis
er helt konsistent.
Ledelsen anser
beløpene som
et rimelig uttrykk
for slike utgifter
i
Hydro.
Hydros totale
estimerte
utgifter fra
de spesifiserte
funksjonene
representerer
primært vedlikeholds
-
og daglige servicekostnader
for
eiendeler som
brukes i
de kvalifiserte
aktivitetene.
I tillegg inngår
forsknings-
og utviklingsprosjekter
med mål om
å forbedre
produksjonsmetoder
for primær
-
og sekundæraluminium
som
kvalifiserte
aktiviteter.
Forsknings-
og utviklingsaktiviteter
som har som
mål å forbedre
gruvedriftsmetoder,
produksjonsmetoder
for alumina
og forbedret
bruk av aluminiumsprodukter,
og som kan
ha betydelig
innvirkning
på
å redusere
direkte
og indirekte
negativ
miljøpåvirkning,
er ekskludert
fra metrikken
ettersom disse
prosessene
for øyeblikket
ikke dekkes
av taksonomien.
Det er ingen
Capex eller
Opex knyttet
til kjøp
av produksjon
fra
taksonomitilpassede
(aligned)
økonomiske
aktiviteter
og til
individuelle
tiltak som
gjør det mulig
for målaktivitetene
å oppnå
lavkarbon eller
føre til reduksjoner
i drivhusgasser,
samt individuelle
byggrenoveringstiltak
,
i tallene for
våre rapporterte
Capex- eller
Opex-KPIer på
de påfølgende
sidene.
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Andel av omsetning fra produkter
eller tjenester tilknyttet Taxonomy
-aligned økonomiske aktiviteter
- rapportering for 2024
1)
Financial year 2024
2024
Substantial Contribution
Criteria
DNSH criteria ('Does
Not Significantly Harm')
(h)
Economic activities
(1)
Code(s) (2)
Turnover (3)
Proportion of
turnover year N
(4)
Climate change
mitigation (5)
Climate change
adaptation (6)
Water (7)
Pollution (8)
Circular economy
(9)
Biodiversity and
ecosystems
(10)
Climate change
mitigation (11)
Climate change
adaptation (12)
Water (13)
Pollution (14)
Circular economy
(15)
Biodiversity and
ecosystems
(16)
Minimum
safeguards (17)
Proportion of
Taxonomy
aligned (A.1.) or
eligible (A.2.)
turnover, year
2023 (18)
Category
enabling
activity (19)
Category
transitional
activity
(20)
MNOK
%
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
%
E
T
A. TAXONOMY
ELIGIBLE ACTIVITIES
A.1. Environmentally
sustainable activities
(Taxonomy
-aligned)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
53 802
26 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
Y
Y
Y
Y
N/A
Y
Y
27 %
T
Electricity generation
from hydropower
CCM
4.5
3 092
2 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
Y
Y
Y
N/A
N/A
Y
Y
2 %
Turnover
of environmentally
sustainable activities
(Taxonomy
-aligned) (A.1)
56 894
28 %
29 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
29 %
Of which Enabling
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
E
Of which Transitional
28 %
27 %
27 %
T
A.2 Taxonomy-Eligible
but not environmentally
sustainable activities
(not Taxonomy
-aligned activities)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
43 548
21 %
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
23 %
Turnover
of Taxonomy
-eligible but not
environmentally sustainable
activities (not
Taxonomy-aligned
activities)
(A.2)
43 548
21 %
21 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
23 %
A. Turnover
of Taxonomy
eligible activities
(A.1+A.2)
100 441
49 %
49 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
52 %
B. TAXONOMY
-NON-ELIGIBLE ACTIVITIES
Turnover of
Taxonomy
-non-eligible activities
103 194
51 %
TOTAL
203 636
100 %
1) Hvis metallverdien av
salg av ekstruderte produkter
som er knyttet til Hydros
produksjon av aluminium
ekskluderes, vil eligible
omsetning være 37%
av total (sammenlignet med
51% rapportert), og
aligned omsetning
vil være 22% (sammenlignet
med 28% rapportert).
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Andel av Capex fra produkter eller
tjenester tilknyttet Taxonomy
-aligned økonomiske aktiviteter
- rapportering for 2024
Financial year 2024
2024
Substantial Contribution
Criteria
DNSH criteria ('Does
Not Significantly Harm')
(h)
Economic activities
(1)
Code(s) (2)
CapEx (3)
Proportion of
CapEx year N (4)
Climate change
mitigation (5)
Climate change
adaptation (6)
Water (7)
Pollution (8)
Circular economy
(9)
Biodiversity and
ecosystems
(10)
Climate change
mitigation (11)
Climate change
adaptation (12)
Water (13)
Pollution (14)
Circular economy
(15)
Biodiversity and
ecosystems
(16)
Minimum
safeguards (17)
Proportion of
Taxonomy
aligned (A.1.) or
eligible (A.2.)
CapEx, year
2023 (18)
Category
enabling
activity (19)
Category
transitional
activity
(20)
MNOK
%
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
%
E
T
A. TAXONOMY
ELIGIBLE ACTIVITIES
A.1. Environmentally
sustainable activities
(Taxonomy
-aligned)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
3 892
26 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
Y
N/A
Y
Y
33 %
T
Electricity generation
from hydropower
CCM
4.5
410
3 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
N/A
N/A
Y
Y
1 %
Manufacture
of hydrogen
CCM
3.10
95
1 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
N/A
N/A
Y
Y
0 %
Manufacture
of equipment for production
and
use of hydrogen
CCM
3.2
17
0,1%
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
N/A
N/A
Y
Y
0 %
E
CapEx of environmentally
sustainable
activities
(Taxonomy
-aligned) (A.1)
4 413
30 %
30 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
35 %
Of which Enabling
17
0,1%
0,1%
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
E
Of which Transitional
26 %
26 %
33 %
T
A.2 Taxonomy-Eligible
but not environmentally
sustainable activities
(not Taxonomy
-aligned activities)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
1 967
13 %
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
8 %
CapEx of Taxonomy-eligible
but not
environmentally sustainable
activities (not
Taxonomy-aligned
activities)
(A.2)
1 967
13 %
13 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
8 %
A. CapEx of Taxonomy
eligible activities
(A.1+A.2)
6 380
42 %
42 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
43 %
B. TAXONOMY
-NON-ELIGIBLE ACTIVITIES
CapEx of Taxonomy
-non-eligible activities
8 693
58 %
TOTAL
15 074
100 %
Innhold
EU taksonomi
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Andel av Opex fra produkter eller
tjenester tilknyttet Taxonomy
-aligned økonomiske aktiviteter
- rapportering for 2024
Financial year 2024
2024
Substantial Contribution
Criteria
DNSH criteria ('Does
Not Significantly Harm')
(h)
Economic activities
(1)
Code(s) (2)
OpEx (3)
Proportion of OpEx
year N (4)
Climate change
mitigation (5)
Climate change
adaptation (6)
Water (7)
Pollution (8)
Circular economy
(9)
Biodiversity and
ecosystems
(10)
Climate change
mitigation (11)
Climate change
adaptation (12)
Water (13)
Pollution (14)
Circular economy
(15)
Biodiversity and
ecosystems
(16)
Minimum
safeguards (17)
Proportion of
Taxonomy
aligned (A.1.) or
eligible (A.2.)
OpEx, year
2023 (18)
Category
enabling
activity (19)
Category
transitional
activity
(20)
MNOK
%
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y; N;
N/EL
(b) (c)
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
Y/N
%
E
T
A. TAXONOMY
ELIGIBLE ACTIVITIES
A.1. Environmentally
sustainable activities
(Taxonomy
-aligned)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
1 816
18 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
Y
N/A
Y
Y
13 %
T
Electricity generation
from hydropower
CCM
4.5
182
2 %
Y
N
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
-
Y
Y
N/A
N/A
Y
Y
2 %
OpEx of environmentally
sustainable
activities
(Taxonomy
-aligned) (A.1)
1 998
20 %
20 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
15 %
Of which Enabling
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
E
Of which Transitional
18 %
18 %
13 %
T
A.2 Taxonomy-Eligible
but not environmentally
sustainable activities
(not Taxonomy
-aligned activities)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
EL;
N/EL
(f)
Manufacture
of aluminium
CCM
3.8
876
9 %
EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
N/EL
10 %
OpEx of Taxonomy-eligible
but not
environmentally sustainable
activities (not
Taxonomy-aligned
activities)
(A.2)
876
9 %
9 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
10 %
A. OpEx of Taxonomy
eligible activities
(A.1+A.2)
2 874
29 %
29 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
25 %
B. TAXONOMY
-NON-ELIGIBLE ACTIVITIES
OpEx of Taxonomy
-non-eligible activities
6 942
71 %
TOTAL
9 816
100 %
Innhold
Nedstenging og
opprydding
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Nedstenging og opprydding
Hvorfor det
er viktig
Virksomhet
som utføres
i samsvar
med forskriftsmessige
krav og i
tråd med beste
bransjepraksis
og tilgjengelige
teknologier,
kan
fortsatt ha
ettervirkninger.
Eksempler
på ettervirkninger
er
avgangsmasseanlegg
som krever
kontinuerlig
forvaltning
og
beredskap,
vannområder
og landområder
som er forurenset
av
tidligere virksomhet,
berørte landarealer
og vegetasjon
som må
gjenopprettes,
og områder
berørt av
ettervirkninger
der virksomheten
er avsluttet
og det iverksettes
tiltak for
å oppfylle
forpliktelsene
i
forbindelse
med nedstengning.
Tidligere
aktiviteter
krever vanligvis
forvaltning og
finansiering
mange år
etter at den
industrielle
aktiviteten
som skapte
dem, opphørte
.
Hydros 119
år lange historie
med industrielle
aktiviteter
har
uunngåelig
resultert i
miljømessige
og sosiale
ettervirkninger.
I tillegg
kommer tidligere
aktiviteter
overført til Hydros
portefølje
gjennom
fusjoner og
oppkjøp.
Den største
risikoen knyttet
til nedstengning
og opprydding
er
risikoen for
å ikke identifisere
risikoer og
muligheter
tidlig nok,
noe
som kan
ha negativ innvirkning
på helse, sikkerhet
og miljø,
samt
føre til unødvendige
kostnader
og skade
på selskapets
omdømme.
Håndtering
av nedstenging
og opprydding
er et viktig
ansvar for
Hydro for å
beskytte
miljøet og menneskers
helse.
Historien har
vist at dårlig
håndtering
av avgangsmasser
i verste fall
kan kompromittere
offentlig sikkerhet.
I løpet av
det siste tiåret
har
feil på flere
avgangsmasseanlegg
i den globale
gruveindustrien
forårsaket flere
hundre dødsfall
,
alvorlige
miljømessige
og sosiale
skader,
og vesentlige finansielle tap.
I land med
en stor gruvesektor
er det økende
bekymring
for at
ettervirkninger
av gruvedrift
utgjør en
økonomisk
risiko for
samfunnet,
ettersom det
har vært
flere tilfeller
der gruveselskaper
har
gått konkurs
før de har
oppfylt sine forpliktelser
til opprydding
eller
nedstengning.
Håndtering
av den
potensielle
påvirkningen
Hydros
industrielle
aktivitet har
på lokalsamfunnene
og miljøet, er
derfor
nøkkelen til
å bygge tillit
og håndtere
bærekraftsrelaterte
risikoer i
Hydro.
Det er høy
grad av usikkerhet
knyttet til
de økonomiske
effektene
av
ettervirkninger, fordi tidspunktet, omfanget og kostnadene for
sanerings-
og nedstengningsforpliktelser
er uforutsigbare.
Miljømyndighetene
har et stort
rom for skjønn
når det gjelder
å
håndheve
miljølovgivningen,
og det er vanskelig
å forutse langt
i
forveien hva
som vil kreves.
Generelt sett
har kravene
en tendens
til
å øke over
tid etter hvert
som mer
kunnskap
om miljøspørsmålene
og deres påvirkning
blir tilgjengelig,
og etter hvert
som nye
eller
forbedrede saneringsteknikker
utvikles. I fremtiden
forventes
risikoen
for ekstreme
værhendelser
på grunn av
klimaendringer
å være en
driver av økte
krav til forvaltning
av tidligere
anlegg. Se
note 4.1
til
årsregnskapet
for detaljer
om usikre anlegg
og forpliktelser,
inkludert
forpliktelser i
forbindelse
med nedstengning
av anlegg.
Hydros tilnærming
Ved å
implementere
en proaktiv
tilnærming
til nedstengning
og
opprydding,
har Hydro
som mål å identifisere
risikoer og
muligheter
på et tidligere
stadium for
å muliggjøre
utvikling
og implementering
av robuste
og kostnadseffektive
løsninger
som er i
tråd med
interessentenes
forventninger.
Hydro har
et program for
nedstenging
og opprydding,
der målet
er å unngå
og/eller minimere
ytterligere
forpliktelser,
og i tillegg
sørge for
å redusere
forpliktelser
knyttet til
tidligere aktiviteter
så langt
det er mulig.
Hydro håndterer
risiko og
muligheter
gjennom alle
faser av
et anleggs
levetid, inkludert
investering (design/bygging
eller oppkjøp),
drift, nedstengning
og
etter nedstengning
.
Mangelfull identifisering
av påvirkninger
og kostnader
i design
-
og
konstruksjonsfasen
av nye anlegg
eller i anskaffelsesprosesser
kan
føre til fremtidige
utbedrings-
og nedstengningskostnader
som er
uforholdsmessig
store målt
mot investeringen.
Denne risikoen
håndteres
gjennom implementering
av krav til
selskapsstyring
som
pålegger økonomisk
vurdering
med hensyn
til historiske
aspekter
under prosjektplanlegging
og anskaffelsesevalueringer
.
Håndtering
av nedlagt
virksomhet
For flere tiår
siden forårsaket
Hydros virksomhet
på Herøya i
Norge
forurensning
av den nærliggende
fjorden, Gunneklevfjorden.
I 2018
fikk Hydro i
oppdrag fra
Miljødirektoratet
å rense fjorden
ved å dekke
bunnen med
rene geologiske
materialer.
Etter grundig
kartlegging,
undersøkelser,
testing
og planlegging
startet gjennomføringen
av
saneringsprosjektet
i 2023.
Målet med
prosjektet er
å isolere
miljøgiftene for
å hindre spredning
og opptak i
næringskjeden.
Prosjektet forventes
å være ferdigstilt
i 2025.
I Stulln i Tyskland har Hydro i samarbeid med myndighetene jobbet
videre med
en strukturert
plan for gjenoppretting
og rehabilitering
av
de tidligere flusspatgruvene
fra 1920-tallet
i Tyskland.
Prosjektene
omfatter sikring
av underjordiske
gruvestrukturer
og omforming
og
lukking av
avgangsmasseanlegg
for å redusere
potensiell
risiko for
offentligheten
og miljøet.
For avfallsanlegget
Marienschachthalde
ble
gjennomføringen
av nedstengningsplanen,
inkludert
sluttkontroll
og
revisjon fra
gruvemyndighetene,
fullført i
2024. Et
program for
overvåking av
grunnvannet
etter stenging
vil fortsette
frem til
2029
eller til gruvemyndighetene
godkjenner
avviklingen.
Innhold
Nedstenging og
opprydding
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Ved de
gamle bauxittrestanleggene
i Schwandorf
i Tyskland
omfattet
nøkkelaktivitetene
i 2024 planlegging
og forberedelser
av et nytt
vannrenseanlegg,
samt implementering
av den globale
industristandarden
for forvaltning
av avgangsmasse
(GISTM). Både
vannbehandlingsanlegget
og GISTM-implementeringen
forventes
å
være fullført i
2025.
Anodeprodusenten
Aluchemie,
et joint venture
eid av Hydro
(47 %)
og Rio Tinto
(53 %) i nærheten
av Rotterdam
i Nederland,
la ned
driften i slutten
av 2021. Riving
av bygninger
og infrastruktur
fortsatte, og
implementeringen
av miljøsaneringsaktiviteter
på hele
anlegget ble
igangsatt i
2024, og fremdriften
er i henhold
til
tidsplanen og
i tråd
med saneringsstrategien
som er fastsatt
i
samarbeid
med relevante
myndigheter.
Eiendommen
eies av
havnevesenet i Rotterdam, og Aluchemie er forpliktet til å tilbakeføre
området til sin
opprinnelige
tilstand i
1962, før
anlegget ble
bygget.
Saneringsprogrammet
forventes ferdigstilt
i 2025.
Ved Kurri
Kurri-anlegget
i Australia
ble bygging
av en teknisk
lagringscelle
og rehabilitering
av stedet
fullført i
august
2024. Cellen
styres i henhold
til en langsiktig
miljøstyringsplan
med gjennomføring
av den uavhengige
revisjonen
utført av en
registrert
revisor.
Konsolidering
av de viktigste
anleggsundersøkelsene
og valideringen
av fullført sanering
forventes i
andre kvartal
2025.
Ved Ashtabula
-anlegget i
Ohio i USA
var aktivitetene
i 2024 fokusert
på å utvikle
en ny plan for
håndtering
av avløpsvann
og regnvann
for
hele anlegget.
Planen ble
godkjent av
myndighetene,
og
gjennomføringen
pågår.
Det ble
gjennomført
andre mindre
aktiviteter,
blant annet
noen begrensede
og lokaliserte
undersøkelser
knyttet til
delstatens sertifiserte
frivillige handlingsplan.
Utførelsen
av
begrenset
nedstenging,
inkludert
materialhåndtering
og
rivningsaktiviteter,
fortsetter.
I Brasil har
Albras-anlegget,
i samarbeid
med miljø
-
og
bærekraftsdepartementet
i staten Pará
(Semas), utført
en ytterligere
miljøvurdering
i det tidligere
avfallsdeponeringsområdet
(ADRS).
Denne vurderingen,
som er utført
i samsvar
med brasiliansk
miljølovgivning,
er en del av
en trinnvis prosess
som tar sikte
på å
evaluere og
håndtere
potensielt
forurenset
land. Den
gjenspeiler
selskapets
forpliktelse
til å identifisere,
vurdere og
håndtere
alle
ettervirkninger
av driften
på en ansvarlig
måte.
Håndtering
av avgangsmasse
Mangelfull håndtering
av avgangsmasseanlegg
kan sette
sikkerheten
til arbeidere
og lokalsamfunnet
i fare, i
tillegg til å
forårsake
betydelig
miljømessig,
sosial og
økonomisk skade
.
Hydros definisjon
av et anlegg
for avgangsmasse
er et anlegg
utformet og forvaltet
som lagringsanlegg
for avgangsmasse
fra
gruvevirksomheten
eller bauxittrester
fra raffinering
av alumina.
Et
anlegg for avgangsmasse er anlegg som inneholder avgangsmasse
eller bauxittrester
i dagbrudd
eller på
overflaten. Et
anlegg for
avgangsmasse
er høyere
enn 2,5 meter
målt fra toppen
til foten
av
strukturen,
eller har et
kombinert
volum av
vann og faste
stoffer
på
over 30 000
m3. Metoden
med tilbakeføring
av avgangsmasser,
som
Hydro bruker
i Paragominas,
defineres ikke
som et
anlegg for
avgangsmasse.
Hydro eier
fire anlegg
for avgangsmasse
tilknyttet
Paragominas
og Alunorte
i delstaten
Pará i Brasil,
og seks
mindre
anlegg for
avgangsmasser
tilknyttet tidligere
anleggsområder
i
Schwandorf
og Stulln i
Tyskland.
Hydros mål for
håndtering
av avgangsmasse
er at det ikke
skal
forekomme
hendelser
som kan
føre til tap
av liv eller
livsendrende
skader,
vesentlig
negativ samfunnspåvirkning
eller vesentlig
miljøskade
i løpet av
anleggets levetid,
fra design
til etter
nedstengning
.
Hydro følger
beste praksis
for håndtering
av avgangsmasse
for å
ivareta helse
og sikkerhet
for befolkning,
vertskommuner
og miljø.
Hydro planlegger,
utformer,
bygger,
vedlikeholder,
avvikler og
overdrar anlegg
for avgangsmasse
i samsvar
med lovpålagte
krav,
interne standarder
i selskapet,
rammeverket
fra ICMM (International
Council on
Mining and
Metal) og
relevant praksis
i henhold
til
Aluminium Stewardship
Initiative
(ASI). Hydro
har også forpliktet
seg
til å følge
GISTM (Global
Industry Standard
on Tailings
Management),
som krever
at anlegg
for avgangsmasse
drevet av
Hydro, og som
har ekstreme
eller svært
omfattende
potensielle
konsekvenser,
1
skulle være i
overensstemmelse
med standarden
innen 5. august
2023. Andre
anlegg for
avgangsmasse
drevet av
Hydro, som ikke
er trygt nedstengt,
skal være i
overensstemmelse
med standarden
innen 5.
august 2025.
Hydro er Medlem
av ICMM,
som er en
av de tre opphavsorganisasjonene
bak GISTM,
sammen
med FNs miljøprogram
(UNEP)
og PRI, som
er et investorinitiativ
i
samarbeid
med UNEP
Finance Initiative
og FNs Global
Compact.
1) Konsekvensklassifiseringer
er ikke vurderinger av
tilstanden til et anlegg
eller
sannsynligheten for
svikt; i stedet vurderer de den
potensielle konsekvensen
dersom de
skulle svikte.
2) GISTM definerer 'trygg
nedstengning’ som et
lukket deponianlegg
som ikke utgjør
pågående vesentlige risikoer
for mennesker eller miljøet,
bekreftet av en uavhengig
teknisk gjennomgangskomité
(ITRB) eller bekreftet
ved en vurdering av en
senior
uavhengig teknisk person
og godkjent av den ansvarlige
lederen.
I tråd med
GISTM-kravene
forvalter Hydro
sine
avgangsmasseanlegg
i tråd med
selskapets
retningslinjer
for
forvaltning av
avgangsmasser.
Hydros styringsstruktur
for forvaltning
av avgangsmasse
er tydelig definert.
Styringsstrukturen
starter i
Hydros styre.
Uavhengige
gjennomganger
av Independent
Tailings
Review Board
(ITRB) utføres
to ganger
i året for
avgangsmasseanlegg
hos Alunorte
og Paragominas.
Innen august
2023 ble samsvaret
til Alunortes
og Mineração
Paragominas'
deponianlegg
vurdert og
bekreftet gjennom
en
egenvurdering
i tråd
med ICMMs
samsvarsprotokoll.
En
tredjepartsvalidering
ble gjennomført
i 2024
og bekreftet
samsvaret
til
Valley,
TDA, DRS1
og DRS2 med
GISTM.
I August 2023
erklærte Hydro
at de fire avgangsmasseanleggene
ved Alunorte
og Paragominas
var
i samsvar
med GISTM,
i tråd med
selskapets
forpliktelser
om å implementere
standarden
.
I 2024
ble
det gjennomført
en tredjeparts
verifikasjon
som bekreftet
disse
anleggenes
etterlevelse.
GISTM-implementeringen
pågår ved
de tre nedstengte
avgangsmasseanleggene
i Schwandorf.
Arbeidet
ved anleggene
er i
rute for å
nå fristen om
samsvar med
kravene innen
fristen 5. august
2025.
Deponianlegget
Marienschachthalde
i Stulln
er klassifisert
som
trygt nedstengt
i samsvar
med GISTM
-definisjonen.
2
De to
gjenværende
anleggene
i Stulln
(Grube Erna
1 og 2) forventes
å
oppnå status
som trygt
lukket innen
andre kvartal
2025.
Mer informasjon,
herunder Hydros
policy for
håndtering
av
avgangsmasser, GISTM Public Disclosure-rapport
og status for
GISTM-etterlevelse,
er tilgjengelig
på
Hydro.com
.
Implementering
av de beste
tilgjengelige
teknologiene
og metodene
er nøkkelen
til å redusere
påvirkninger
og risikoer
ytterligere.
Ved
Alunorte har Hydro investert i pressfiltre, og selskapet implementerer
progressiv nedstenging
(i motsetning
til nedstenging
ved endt levetid)
for å: i) minimere
mulig negativ
påvirkning
på miljøet,
som støv; ii)
vise nedstengningsmetoden
tidlig; og iii)
unngå at hele
byrden ved
nedstengning
flyttes til slutten
av driften.
I Paragominas
implementerer
Hydro metoden
med tørrfylling
av avgangsmasser.
Selskapet har
også et omfattende
forsknings-
og utviklingsprogram
som har som
mål å omdanne
avgangsmassene
til biprodukter
som
materialer til
byggesektoren.
Se også
kapittelet
om
Ressursbruk og
sirkulær økonomi
, som beskriver
nærmere forvaltning
av
avgangsmasse
og bauxittrester,
blant annet
hvordan vi jobber
med
teknologi for
reduksjon,
gjenbruk og
opprydding
for å redusere
innvirkningen
av avgangsmasse
så mye som
mulig.
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Egne arbeidstakere
Hvorfor det
er viktig
Hydro har et
ansvar for
å sørge for
et trygt og inkluderende
arbeidsmiljø
for alle ansatte,
inkludert
egne ansatte,
midlertidig
ansatte, innleide
og kontraktører.
Hydro setter
liv og helse
foran alle
andre hensyn,
og vil aldri
gå på akkord
med helse
og sikkerhet,
verken for
de som jobber
for selskapet
eller for de
som blir
berørt av
selskapets
aktiviteter.
Hydro mener
at et trygt
arbeidsmiljø
også fremmer
effektivitet
og
lavere driftskostnader.
Hydro er avhengig
av en trygg,
sunn,
kompetent
og engasjert
arbeidsstyrke
for å levere
kvalitet og
effektivitet i
all sin virksomhet.
Ivaretakelse
av rettighetene,
helsen og
sikkerheten til
de ansatte
og en kultur
for læring,
likebehandling
og
muligheter,
er avgjørende
for å tiltrekke
og utvikle
talenter,
og til
syvende og
sist forbedre
selskapets
resultater.
Hydros
organisasjonskultur,
som legger
vekt på læring
og utvikling,
innovasjon, lederskap
og tilhørighet,
er i tråd med
selskapets
strategiske prioriteringer
og bidrar til
at selskapet
lykkes.
På den andre
side kan
et usunt psykososialt
arbeidsmiljø
eller
ulykker som
påvirker helsen
og sikkerheten
til Hydros
ansatte, føre
til
forstyrrelser
eller stans i
virksomheten.
Slike hendelser
kan føre til
rettslige prosesser,
bøter eller
andre økonomiske
konsekvenser,
samt skade selskapets
omdømme,
noe som kan
svekke tilliten
til
selskapet
både på kort,
mellomlang
og lang
sikt. Manglende
overholdelse
av gjeldende
forskrifter
for arbeidsforhold,
likebehandling
eller rapportering
om arbeidsrelaterte
problemer
kan
også føre til
bøter og
negativt
påvirke selskapets
omdømme
.
Hydro har en
positiv påvirkning
på de ansatte
ved å tilby
trygg
sysselsetting,
læring
og utvikling,
rettferdig lønn
og sosial
beskyttelse.
Potensielle
negative konsekvenser
kan imidlertid
oppstå
som følge av
utilsiktede
hendelser
med diskriminering
eller
trakassering
eller ulykker
som fører
til personskade,
sykdom eller
til
og med dødsfall som involverer ansatte eller kontraktører.
Hydros medarbeidere
er utsatt for
en rekke sikkerhetsrisikoer
som
kan føre til
ulykker som
fører til personskader
eller dødsfall
hvis de
ikke kontrolleres.
Den iboende
risikoen for
negativ påvirkning
på
helse og sikkerhet
er høyere når
man utfører
ikke-rutinemessig
arbeid som
bygge-
og anleggsprosjekter,
og i arbeid
relatert til
energi, arbeid
i høyden,
mobilt utstyr,
traverskraner,
trange rom,
smeltet metall
og prosjekter
.
Vår tilnærming
Hydro identifiserer
og overvåker
påvirkning
på egne ansatte
og
kontraktører i
henhold til
de samme
standardene,
etiske retningslinjer
og andre styrende
dokumenter.
Konserndirektør
for HR og
HMS er
øverste leder
på dette området,
og er ansvarlig
for å veilede
Hydros
tilnærming til
helse, sikkerhet
og medarbeidernes
involvering
når det
gjelder påvirkninger
og risikoer.
Operasjonaliseringen
er delegert
til
henholdsvis
HMS-
og HR-organisasjonene
i forretningsområdene.
Hydro identifiserer
og måler påvirkningen
på ansatte
ved å involvere
de ansatte
direkte i identifisering
og undersøkelse
av hendelser,
regelmessige
nettverksmøter
innenfor forretningsområdene,
medarbeidersamtaler
og -undersøkelser
.
Som en del
av Hydros
akstomhetsvurderinger
for
menneskerettigheter
kartlegges
potensielle
og faktiske
menneskerettighetspåvirkninger
på tvers av
virksomheten.
Se
posisjonserklæring
for aktsomhetsvurderinger
knyttet til
menneskerettigheter
for en mer
detaljert beskrivelse.
Hydro følger,og
har en
policy for menneskerettigheter
basert på
FNs Guiding
Principles on
Business
and Human
Rights og
andre globale
rammeverk
som definerer
menneskerettighetsprinsipper
for
næringslivet.
Viktige menneskerettighetsrisikoer knyttet til
egen arbeidsstyrke
Diskriminering og trakassering
Helse og sikkerhet
Rettigheter for sårbare enkeltpersoner
og grupper
Mål og
ambisjoner
0
25%
78%
dødsulykker eller livsendrende skader
kvinnelige ansatte og ledere
innen 2025
resultat på inkluderingsindeksen
innen 2024
Resultater
1 / 1
24% / 21%
75%
dødsfall / livsendrende skade i
konsolidert virksomhet
kvinnelige ansatte / ledere
resultat på inkluderingsindeksen
Helse og sikkerhet,
diskriminering
og trakassering
og sårbare
individer og
grupper er identifisert
som fremtredende
risikoområder
for menneskerettigheter
knyttet til
vår egen arbeidsstyrke.
Se
avsnittene om
helse og
sikkerhet
og mangfold,
inkludering
og
tilhørighet for mer informasjon. Hydros policy for menneskerettigheter
adresserer
spesifikt tvangsarbeid
og barnearbeid
,
men disse er
ikke
identifisert som
viktige menneskerettighetsrisikoer
for Hydros
arbeidstakere.
For andre potensielle
menneskerettighets-
påvirkninger,
se avsnittet
om arbeidstakerrettigheter
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Helse og sikkerhet
Hydro skal
være et ledende
selskap på
helse og sikkerhet
i sin
bransje. Dette
vil Hydro oppnå
ved konsekvent
bruk av
styringssystemer,
engasjert
og synlig ledelse
og full involvering
av
alle ansatte
og andre som
jobber med
selskapet.
Konsernsjefens
HMS-komité
er det strategiske
beslutningsorganet
for alle
viktige
saker knyttet
til HMS i
Hydro-konsernet.
Komiteen
ledes av
konsernsjefen,
og består
av medlemmene
i konsernledelsen
og den
globale HMS-lederen
.
Hydros helse
-
og sikkerhetsaktiviteter
er styrt av
selskapets
HMS-
policy
og det globale
HMS-direktivet
, som gjelder
for både
egne
ansatte og kontraktører.
Helse-
og sikkerhetsstandardene
samsvarer
med ISO-standardene.
Helse og
sikkerhet
er identifisert
som viktige
menneskerettigheter
med potensiell
negativ påvirkning
på ansatte
og
leverandører
i hele Hydros
virksomhet.
Hydros ambisjon
er å sikre
en
trygg og god
arbeidsplass,
fremme
helse og trivsel,
og forhindre
arbeidsrelaterte
skader
og sykdom
.
Hydro jobber
for å
øke sikkerheten
gjennom systematisk
risikoreduksjon,
opplæring
av medarbeidere
og jevnlig
oppfølging
fra
ledelse og verneombud.
Alle personskader
og høyrisikohendelser
granskes for
å finne underliggende
årsaker og
utveksle læring
mellom verkene
og anleggene
våre. Medarbeiderne
engasjeres
i
helse-
og sikkerhetsspørsmål
gjennom hyppige
nettverksmøter
på
tvers av forretnin
gsområdene.
Hydro arbeider
hele tiden for
å unngå skade
på eiendom
og tap av
produksjon.
Hydro har
utviklet et
omfattende
styringssystem
for helse
og sikkerhet,
og selskapets
produksjonsanlegg
er sertifisert
med
internasjonale
helse-
og sikkerhetsstandarder.
Hydro tar
i bruk
digitale verktøy
der det er
mulig, og har
utviklet et
avansert system
for håndtering
av hendelser,
verktøy for
egenevaluering,
risikostyringsprosesser,
e-læringsmoduler
og en digital
HMS-
assistent som
bruker kunstig
intelligens,
som alle
er lett tilgjengelige
for ansatte.
I tillegg har
Hydro styrket
sine systemer
for sikker adferd
knyttet til jobbutførelse
og konsekvent
bruk av kolleger
som
observerer
hverandre
under jobbutførelse
.
Hydro har
utformet
støtteprogrammer
for de ansatte
ved fabrikkene
som har vært
utsatt
for negative
hendelser.
Dette omfatter
psykologisk
støtte ved
behov,
men også andre
typer støtte
i henhold
de ansattes
behov,
herunder
finansiell rådgivning.
Antall totale
registrerbare
skader i
2024 var 2,0
per million
arbeidstimer,
sammenlignet
med 2,4 i 2023.
Det er en forbedring
i
antall personskader
hos både egne
ansatte. De
fleste
personskadene
var relativt små.
Det var imidlertid
én dødsulykke
hvor en kontraktør
ved aluminiumsmelteverk
et Albras
i Brasil
mistet
livet. Handlingsplaner
og globale læringsplaner
er etablert,
og
implementeringen
pågår.
Det var
også én livsendrende
skade ved
Albras, hvor
en kontraktør
mistet to fingre.
Innføringen
av prosedyrer
for forebygging
av dødsfall
og tilhørende
livreddende
regler fortsatte
i 2024.
Dette har bidratt
til en ytterligere
reduksjon i antall
og alvorlighetsgrad
av høyrisikohendelser
som
potensielt kunne
ført til dødsfall
eller livsendrende
skader,
men det
var en økning
i høyrisikohendelser
som potensielt
kunne vært
dødelige. Blant
de viktigste
tiltakene
er en egenvurderingsprosess
for
kritiske programmer,
komiteer som
gjennomgår
høyrisiko
hendelser
og obligatoriske
kontroller
som skal implementeres,
digitalisering
av
systemer og
verktøy med
integrert kunstig
intelligens
-funksjonalitet
som hever kvaliteten
på rotårsaksanalyser
og risikovurderinger,
månedlige dybdeanalyser
av hendelser,
for å oppnå
kontinuerlig
forbedring
gjennom å
kartlegge
underliggende
årsaker og
definere
tiltak for å
forhindre
at hendelser
gjentar seg.
Kvartalsvise
HMS-
nettverksmøter
brukes til
å koble sammen
spesialister
fra alle
forretningsområder
for å diskutere
funn og tiltak
som er iverksatt
i
forbindelse
med høyrisikohendelser,
og for å dele
beste praksis
og
innovative løsninger.
Hydro legger
også vekt
på å installere
tekniske
kontroller for
å forhindre
høyrisikohendelser
.
Arbeidet Hydro
gjør for kontinuerlig
forbedring
av arbeidsforhold,
er
basert på risikovurdering
av arbeidsmiljø
(WERA) og
risikoreduserende
tiltak som
følges opp
med en tilhørende
prestasjonsindikator
(KPI). Med
WERA kan
en foreta
systematisk
vurdering av
eksponering
for lignende
oppgaver,
finne de mest
utsatte arbeidsoperasjonene
og iverksette
tiltak før
det oppstår
hendelser eller
helseproblemer,
som gjelder
både egne
ansatte og
kontraktører.
Konsernets
nettbaserte
HMS-verktøy,
IMS, inneholder
en WERA-modul som
letter arbeidsprosessen
og sikrer åpenhet
Hydro vektlegger
psykisk helse
og trivsel,
med flere tiltak
i løpet av
året for økt bevisstgjøring.
Eksempler
er webinarer
om psykisk
helse
og kvartalsvise
trivselstemaer
om stressmestring,
håndtering
av
varmebelastning,
hygiene
på arbeidsplassen
og belysning.
I tillegg
ble det holdt
workshops
i ulike
land sammen
med HR-
og HMS-
ledere for
å øke kompetansen
knyttet til stress
og velvære.
Det er
utviklet verktøysett
som psykologisk
sikkerhetsopplæring
for ledere
og opplæring
i forebygging
av utbrenthet.
For å sikre
en lignende
systematisk
oppfølging
av det psykososiale
arbeidsmiljøet,
har Hydro
tatt inn en ny
indikator
for psykososial
risiko (PRI)
i
medarbeiderundersøkelsen
Hydro Monitor.
Det er
utviklet en
prosess
for oppfølging
av PRI, inkludert
retningslinjer
og verktøy.
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydros personalstrategi
Hydros ambisiøse
personalstrategi
mot 2030 fokuserer
på læring
og
utvikling, innovasjon,
lederskap
og tilhørighet.
Disse globale
strategiske prioriteringene
støttes
av mål og aktiviteter
rettet mot
de
spesifikke behovene og utfordringene i våre forretningsområder
.
Vi vokser
Hydros formål
er å skape
en levedyktig
organisasjon
som gjør
det
mulig for folk
å vokse.
Vi investerer
i kompetanseutvikling
i tråd med
både virksomhetens
og den enkeltes
behov,
for å sikre
at vi kan
realisere selskapets
forretningsstrategi
og være en
attraktiv
arbeidsgiver.
Hydro gir
muligheter
for personlig
og profesjonell
vekst,
og har som
mål å fremme
en kontinuerlig
læringskultur
basert på
vekstmentalitet
blant ledere
og ansatte,
der læring
er integrert i
det
daglige arbeidet.
Læring og
utvikling tilbys
gjennom en
kombinasjon
av opplæring
på
arbeidsplassen,
sosial læring,
for eksempel
gjennom
nettverksbygging,
mentorordning
og læring
mellom kolleger,
og
formelle opplæringsprogrammer.
Hydros læringsplattform
tilbyr
innhold fra
ulike læringsleverandører
og anerkjente
universiteter.
I
tillegg engasjeres
hver ansatt
i en årlig
medarbeidersamtale
med sin
leder for å
diskutere og
dokumentere
utviklingsmål
og -aktiviteter.
Se
note S1.4
for tall knyttet
til fullførte opplæringsaktiviteter
i 2024.
Vi leder
Lederskap
er en nøkkelfaktor
for Hydros
organisasjonsmessige
suksess. Hydro
har utviklet
et rammeverk
for ledelse
som kombinerer
forskning med
Hydros unike
behov,
slik at ledere
effektivt kan
levere
på forretningsstrategien
og Hydros
verdier.
Rammeverket
fungerer
som et grunnlag
for selskapets
lederprosesser,
utviklingsprogrammer
og -verktøy.
I 2024 fortsatte
Hydro å implementere
dette
rammeverket
gjennom sine
personalprosesser,
med etablerte
ledelseskriterier
som støtter
valg, utvikling
og planlegging
av
lederressurser
.
Lederutvikling
og planlegging
av lederressurser
til kritiske stillinger
er
fortsatt strategiske
prioriteringer
for Hydro
fram mot
2030. For å
dyrke en sterk
pipeline
av ledere med
mangfoldig
erfaring, har
Hydro
som mål å rotere
ledere
på tvers
av ulike deler
av organisasjonen
og
tilby utviklingsinitiativer
og -programmer
som er skreddersydd
for
behovene til
både ledere
og spesialister.
Vi er innovative
Innovasjon
er den tredje
pilaren i Hydros
personalstrategi,
der
teknologi
og digitale
verktøy fungerer
som katalysatorer
for bedre
beslutningstaking
og bidrar til
å frigjøre
tid til verdiskapende
aktiviteter.
Tilhørighet
Tilhørighet
er den siste
pilaren i
personalstrategien.
Ambisjonen
er at
vi sammen skaper
et sunt og inkluderende
miljø der alles
bidrag
teller.
Mangfold,
inkludering
og tilhørighet
(DIB)
Hydros mål er
å øke verdiskapingen
og å skape
en kultur basert
på
tilhørighet i
et kompetent
og bærekraftig
arbeidsmiljø
basert på
de
ansattes ulike
bakgrunner
og perspektiver.
Tilhørighet
er en
nøkkelpilar i
Hydros personalstrategi,
sterkt støttet
av fokus på
mangfold og
inkludering
.
•
Mangfold:
Hydro startet
sitt systematiske
arbeid med
mangfold i
1997, og fokuserte
i første omgang
på å forbedre
kjønnsbalansen.
Over tid
ble denne innsatsen
utvidet til å
omfatte et
bredere spekter
av mangfoldsfaktorer,
inkludert
alder,
nasjonalitet,
kulturell bakgrunn,
etnisitet,
evner og religiøs
overbevisning.
Den omfattende
tilnærmingen
fortsetter
å være
sentral for
å bygge en
inkluderende
arbeidsstyrke
som støtter
innovasjon
og forretningsvekst
•
Likhet:
Hydro er forpliktet
til å fremme
like muligheter
for alle
ansatte, og
sikre at alle
har mulighet
til å trives,
bidra og lykkes.
Det innebærer
å anerkjenne
at enkeltpersoner
kommer fra
ulike
utgangspunkt,
og tilpasse
støtte og ressurser
deretter.
Ved
å
fremme et
rettferdig
miljø har Hydro
som mål
å skape
en
arbeidsplass
der alle
ansatte kan
nå sitt fulle
potensial,
uavhengig
av bakgrunn
eller omstendigheter
.
•
Inkludering:
Hydro har
som mål
å aktivt søke
ulike perspektiver
og utnytte et
bredt spekter
av kompetanser
for å løse
oppgaver
og møte kundenes
behov.
Denne tilnærmingen
fremmer
inkluderende
lederskap
og skaper
en kultur der
alle ansatte
oppmuntres
og gis mulighet
til å bidra
med sitt fulle
potensial
•
Tilhørighet:
Hydro er forpliktet
til å skape
et arbeidsmiljø
der
alle føler seg
trygge, respekterte
og ivaretatt,
og støtter
en
balanse
mellom arbeid
og privatliv.
Hydros DIB-policy
beskriver selskapets
prinsipper
og engasjement
for mangfold,
inkludering
og tilhørighet.
Hydro
markerer fem
mangfoldsdager for å øke bevisstheten og fremme inkludering: Den
internasjonale
kvinnedagen,
Den internasjonale
dagen mot
rasediskriminering,
Pride, Verdensdagen
for psykisk
helse, og Den
internasjonale
dagen for
funksjonshemmede,
hver av dem
med
støtte fra toppledelsen.
I tillegg
er det etablert
ressursgrupper
for
ansatte, inkludert
Hydro Rainbow
LGBTQI+-nettverket
og
kvinnenettverk, på tvers av ulike forretningsområder og
hovedkontorer
.
Konsernledelsen er ansvarlig for
å overvåke og fremme DIB-agendaen
på tvers av selskapet, og sikre ansvarlighet
på høyeste nivå. Et
globalt
DIB-kjerneteam, ledet av Hydros DIB-leder
og støttet av en DIB-
representant fra hvert forretningsområde,
har til oppgave å
gjennomføre og fremme denne
agendaen. Teamet
bruker en
datadrevet tilnærming til å overvåke
kjønnsbalanse og andre
mangfolds-
og inkluderingsmålinger i
rekruttering, omsetning
og
involvering av medarbeidere. Hvert
forretningsområde er ansvarlig for
å utvikle veikart for å implementere
målrettede tiltak basert på
gjennomgangene.
For å undersøke
medarbeidernes
engasjement
blant alle
fast
ansatte, gjennomfører
Hydro en
medarbeiderundersøkelse
annethvert
år, Hydro
Monitor, som
suppleres
med hyppigere
pulsundersøkelser.
Undersøkelsen
fokuserer
på viktige
drivere for
engasjement
og gjør det
mulig for ansatte
å gi tilbakemeldinger
som
omsettes til
målrettede
handlingsplaner
og forbedringsplaner.
Hydro
Monitor bidrar
også til å identifisere
og overvåke
negativ
påvirkning
på egne ansatte,
og identifiserer
risiko for sårbare
grupper.
Diskriminering
og trakassering
er identifisert
som viktige
menneskerettighet
srisikoer
med potensiell
negativ innvirkning
på
ansatte i
hele Hydros virksomhet.
Sårbare
personer
og grupper
er
spesielt utsatt,
inkludert,
men ikke
begrenset
til, kvinner,
LGBTQ+ og
etniske minoriteter.
Eventuelle
hendelser
håndteres
i tråd med
Hydros globale
prosedyre
for rapportering
og håndtering
av varsler
.
For å vurdere
risikoen og identifisere
tilfeller
av diskriminering
og
trakassering,
bruker Hydro
en intern varslingskanal,
AlertLine
. Group
Internal Audit
and Investigation
(GIA&I) er
ansvarlig
for å overvåke
alle varsler som
rapporteres via
AlertLine.
Teamet
vurderer
relevansen
og alvorlighetsgraden
til varslene,
og er ansvarlig
for å
undersøke
de som klassifiseres
som alvorlige.
GIA&I rådfører
seg
med en gjennomgangskomité
bestående
av representanter
fra Legal,
HR og Compliance,
og støtter
linjeledelse
og stabsfunksjoner
i deres
undersøkelser
eller andre
oppfølgingsaktiviteter
.
Se
Note G1.1
for metrikker
relatert til
saker knyttet
til diskriminering
og trakassering
mottatt gjennom
AlertLine.
Godtgjørelse
I 2024 begynte
Hydro å implementere
en global godtgjørelses-
strategi, som
beskriver selskapets
holdning
til godtgjørelser.
Hydro
mener at selskapets
medarbeidere
er drivkraften
for om virksom-
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
heten lykkes.
Hydro anerkjenner
at verdiene
som skapes
avhenger
av innsatsen
til hver enkelt.
Hydro er opptatt
av å skape
en arbeids-
plass som
er rettferdig
og likeverdig
for alle,
uansett bakgrunn
og
personlige egenskaper.
Hydro jobber for å sikre lik lønn of likt arbeid, uavhengig av kjønn.
Hydros strategi
for godtgjørelse
er basert
på fire prinsipper
:
•
Konkurransedyktig:
Godtgjørelsen
skal være i
tråd med
det
lokale markedet
for å sikre konkurransedyktighet.
•
Prestasjonsorientert
: Den totale
godtgjørelsen
skal fremme
og
oppfordre til
prestasjonsorientert
atferd på kort
og lang sikt,
og
beholde kritisk
kompetanse
og ressurser i
Hydro.
•
Transparent:
En beskrivelse
av selskapets
godtgjørelser
skal
være tilgjengelig
for alle ansatte,
og alle ansate
og dens leder
skal ha n tydelig
forståelse
av den ansattes
totale godtgjørelse.
Godtgjørelsen
skal være
basert på tydelig
og konsekvente
kriterier som
hensyntar den
ansattes
behov.
•
Helhetlig:
Total
godtgjørelse
skal være
helhetlig
og skal være
en balansert
blanding av
monetære og
ikke-monetære
godtgjørelser,
herunder
karrieremuligheter
og andre
anseelser,
med muligheter
for differensiering
bade umiddelbart
og over tid.
Hydro analyserte
global lønnstatistikk
i 2024 og fant
et ujustert
lønnsgap mellom
kvinner
og menn på
seks prosent
i 2024.
Hydro
analyserer
rettferdig lønn
ved å vurdere
faktorer
som jobbkategori,
stillingsnivå og
-kompleksitet,
erfaring,
utdanning,
ansennietet,
prestasjon og
lokasjon
,
i tillegg til
kjønn.
Analysen viser
at det var
et
justert lønnsgap
på sju prosent
som kan være
grunnet kjønn
eller
andre uidentifiserte
faktorer.
Hydro vil
adressere lønnsgapet
og jobbe
for å sikre lik
lønn for
likt arbeid.
For i identifisere
områder
for
forbedring
har selskapet
gjennomført
en detaljert
analyse av
42
forretningsenheter
i 21 land.
Forholdet
mellom den
høyeste grunnlønnen
og mediangrunnlønnen
for alle fast
ansatte var
17,4. For
mer informasjon,
se lederlønns-
rapporten. Se
også note
S1.6
for detaljer
om lønnsgap
spesifikt for
norske ansatte,
i henhold
til Lov om
likestillings
forbud mot
diskriminering
.
Alle ansatte
er dekket
av systemer
for trygd
og velferd i
deres
respektive land.
Som et
minimum er
alle ansatte
også dekket
av
reiseforsikring
og forsikring
for arbeidsrelaterte
hendelser
som
ulykker og sykdom,
og pensjon.
Som en
del av den
nye strategien
for
godtgjørelser
introduserte
Hydro en global
standard for
minimum 16
uker fullt betalt
foreldrepermisjon
for primær
omsorgsperson
og 4
uker fullt betalt
permisjon for
sekundær
omsorgsperson
i 2024.
Levelønn
Hydros ambisjon
er å forbedre
leve-
og livsvilkår
i de områdene
selskapet
har virksomhet,
og til å sikre
at selskapet
har en
transparent lønnsfastsettelse
som tar hensyn
til den ansattes
grunnleggende
behov.
Hydro gjennomført
e
en lønnsanalyse
i 2024
og sammenlignet
med
en levelønn i
markedene
der Hydro
opererer.
Resultatet
viser at
av
29 564 ansatte
som ble vurdert,
ble 396 individer
(1,3 prosent)
identifisert til
å ha en inntekt
under det
som anses som
anstendig
levekår som
dekker arbeidernes
grunnleggende
behov.
For å
fremme et
rettferdig
og støttende
arbeidsmiljø
forplikter Hydro
seg til
å tette gapene
ved å sette
og opprettholde
lønninger
som reflekterer
både industristandarder
og levekostnader.
Hydro har inngått
samarbeid
med FairWage
Network
for å vurdere
kompensasjon
i
selskapet,
med mål om
å sikre bærekraftig
kompensasjon
for sine
ansatte. Hydro
har utviklet
et dashbord
for å spore
ansatte som
tjener under levekårslønnen
og vil fortsette
å kartlegge
lønninger
under levekårslønnen
og tette lønnsgapet
i 2025.
Samarbeid
med fagforeninger
og tillitsvalgte
Hydro engasjerer
de ansatte
om arbeidstakerrettigheter
gjennom en
rekke kanaler, inkludert møter med fagforeninger, arbeidsråd og
felles ledelses
-
og arbeidstakerutvalg.
Hydro har
hatt en global
rammeavtale
siden 2011,
og avtalen
med European
Works Council
ble revidert i
2022. Samtaler
med de ansattes
representanter
dekker
et bredt spekter
av viktige
emner,
for eksempel
Hydros
personalstrategi,
retningslinjer
og prosedyrer.
Viktige
fokusområder
inkluderer helse
og sikkerhet,
standarder
for anstendig
arbeid,
menneskerettigheter,
arbeidstakerrettigheter
og samsvar
med
gjeldende forskrifter
i hvert
enkelt land.
Denne
samarbeidstilnærmingen
sikrer at de
ansattes
stemmer
blir hørt og
integrert i beslutningsprosesser
som påvirker
deres arbeidsforhold
og
rettigheter.
Hydro’s store
anlegg i
Europa og Brasil
er fagorganiserte.
Extrusions
har en stor
tilstedeværelse
i Nord-Amerika,
og circa 44
prosent av
de
ansatte der
er dekket
av tariff-
eller andre
kollektive
avtaler.
Total
er
67 prosent
av Hydros
ansatte, globalt,
dekket av kollek
tive avtaler.
Kollektive forhandlinger
skjer med
den hyppighet
som er
avtalt med
lokale foreninger.
Se også
Note S1.6
i appendix
for mer informasjon
I Norge drar
uorganiserte
arbeidere
typisk nytte
av de samme
lønnsjusteringene
som forhandles
på bransjenivå.
I tillegg kan
ansatte på individuelle
avtaler
motta justeringer
basert på selskapets
og individuelle
resultater
og ekstern
benchmarking.
I regioner
der
fagforeningsrepresentasjon
ikke er tillatt,
etterstreber
Hydro å
etablere alternative
relasjoner
mellom arbeidere
og ledelse
for å sikre
rettferdig behandling
.
Ingen streik
med varighet
mer enn en uke
fant sted i
2024. Men,
Hydros extrusions
-fabrikk I Vetlanda,
Sverige,
ble påvirket
da tolv
foreninger i
Sverige deltok
i en sympatistreik
knyttet til
en konflikt
mellom den
svensk arbeidstakerforeningen,
IF Metall,
og
bilprodusenten
Tesla.
Hydro var
ikke en part
i konflikten,
men
sympatistreiken
førte til midlertidig
produksjonssopp
i Vetlanda.
Sympatistreiken
endte i
mai, 2024.
Arbeidstakerrettigheter
Gjennom den
globale rammeavtalen
med fagforeningene
har Hydro
forpliktet seg
til å fremme
like
muligheter og
likebehandling,
slik det
kreves i henhold
til ILO-konvensjon
100 og 111.
Disse
konvensjonene
omhandler
spesielt lik
lønn for
menn og kvinner
som
utfører arbeid
av lik verdi
og eliminering
av diskriminering
i ansettelse
og yrke. Hydros
strategi
for mangfold,
inkludering
og tilhørighet
understreker
dette engasjementet
og er kommunisert
gjennom
forretningsområdets kommunikasjonsorganer, noe som sikrer en
åpen dialog
mellom ledelsen
og tillitsvalgte.
Denne tilnærmingen
sikrer at likestillingsprinsipper
integreres
i den daglige
driften og
beslutningsprosessene
på alle nivåer
i selskapet
.
Hydro har virksomhet
i land der
den iboende
risikoen for
negativ
påvirkning på
menneskerettighetene
er vurdert
som høy.
På grunn
av typen virksomhet
Hydro driver
i de aktuelle
landene og
demografien
til Hydros
arbeidsstyrke,
vurderes imidlertid
risikoen for
negativ påvirkning
på menneskerettighetene
til Hydros
ansatte til
å
være lav.
I 2023 gjennomførte
Hydro en
menneskerettighetsvurdering
av
virksomheten
og verdikjeden
i Kina. Det
ble identifisert
en risiko
for
negativ påvirkning
knyttet til
forsinket
lønnsutbetaling
for noen få
innleide arbeidere.
Dette fortsetter
å bli fulgt
opp nøye.
Basert på
den generelle
menneskerettighetssituasjonen
i Ungarn
har
Hydro iverksatt
en menneskerettighetsvurdering
av virksomheten
vår
og utvalgte leverandører
i landet.
Vurderingene
utføres av
tredjepartseksperter,
og resultatene
forventes
i 2025.
For informasjon
om saker
som ikke respekterer
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv
og menneskerettigheter,
ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper
og rettigheter
i arbeidslivet
eller
OECDs retningslinjer
som involverer
berørte lokalsamfunn
i egen
virksomhet eller
i verdikjeden
(ref. ESRS
S1-17),
se
Note G1.1
i
Business Conduct
-kapitlet.
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Rettferdig
omstilling
Det grønne
skiftet vil skape
nye muligheter,
men også endring
for
eksisterende
jobber.
Innovasjon i
Hydros produksjonsmetoder
og
teknologiske
framskritt gir
risiko for automatisering
av arbeidsplasser,
Det er også
viktig at Hydros
fokus på
avkarbonisering
ikke bidrar
til
økte sosiale forskjeller
eller diskriminering.
Hydro har
utarbeidet
et
rammeverk
for å støtte
en rettferdig
omstilling,
der selskapet
søker å
bidra til positiv
utvikling i
samfunnene
der selskapet
driver
virksomhet, inkludert
vår egen
arbeidsstyrke.
Rammeverket
fokuserer på
tre viktige
utfall: mennesker
har sine rettigheter
beskyttet
og har tilgang
til like muligheter;
lokalsamfunn
er robuste
i
en verden i
endring; og
mennesker
har de nødvendige
ferdighetene
og jobbene
for en fremtidig
lavkarbonøkonomi.
Hydro bidrar
til disse utfallene
i egen arbeidsstyrke
ved å respektere
og fremme
menneskerettighetene,
støtte positiv
lokal utvikling
i
lokalsamfunnene der de ansatte bor og arbeider, og gjennom å
utvikle kompetanse
og jobber som
er relevante
for fremtidens
lavkarbonøkonomi.
I 2024 fortsatte
Hydro å utvikle
og tilby læring
og
ferdigheter
til alle medarbeidere
.
Hydro arbeider
også for å
styrke inkluderingen
blant Hydros
ansatte
og følge opp
de ansattes
opplevde inkludering
gjennom Hydros
Inclusion Index,
som er en
del av Hydro
Monitor-undersøkelsen
.
Se
note
S1.2
for Hydros
målinger av
de ansattes
engasjement
.
Sikkerhet
og beredskap
Hydro har som
mål å beskytte
mennesker,
miljø, fysiske
eiendeler,
data og informasjon.
Hydro arbeider
med beredskap
og for å forutse
potensielt uønskede
hendelser
og kriser for
å opprettholde
kontinuitet
i driften.
For å kunne
respondere
på bevisste,
utilsiktede
og/eller naturlige
katastrofer,
og beskytte
mennesker
og kritiske
eiendeler,
utvikler og
iverksetter Hydro
sikkerhetstiltak
i henhold
til det aktuelle
risikobildet.
Hydros beredskapsplaner
gjør det
mulig å respondere
effektivt på
høyrisikohendelser
og kriser,
og å sikre en
effektiv,
enhetlig, integrert
og rask respons
på alle driftsforstyrrelser,
uavhengig av
opprinnelse,
omfang og
kompleksitet.
Hydro har
beredskapsplaner
på plass,
som
regelmessig
gjennomføres
mot kjente
og identifiserte
farer.
Sikringsarbeidet
i Hydro er
blant annet
basert på
en proaktiv
prosess
for styring av
sikringsrisiko.
Hydro bruker
regelmessig
sikkerhetsvakter
for å beskytte
selskapets
personell
og eiendom.
Det
brukes ikke
bevæpnet
personell i
Hydros sikkerhetsarbeid
.
Skytevåpenrelaterte
hendelser
og ran inntraff
i 2024 i forbindelse
med Hydros
virksomhet i
Paragominas,
Alunorte
og Mexico.
Ingen
Hydro-ansatte
ble skadet
i forbindelse
med disse episodene,
og det
er iverksatt sikkerhetstiltak
for å beskytte
medarbeidere
ytterligere
og
forhindre flere
hendelser.
Globale konflikter,
spesielt krigen
i Ukraina,
fortsetter
å legge
press
på internasjonale
relasjoner,
noe som øker
de politiske
spenningene
og den potensielle
risikoen for
sabotasje. Konflikten
mellom Israel-
Hamas-Hizbollah
har økt den
internasjonale
usikkerheten
rundt
terrorrelaterte
hendelser
og mulig konflikteskalering
til andre regioner
i Midtøsten.
Konsernets sikkerhetsstab
følger nøye
med på risikoen
for hendelser
knyttet til utilstrekkelig
sikring i Brasil,
og holder god
kontakt
både
med begge
Hydros anlegg
i Mexico
med en månedlig
sikkerhetsoppdatering for å sikre at sikringstiltakene som gjøres er
forsvarlige i
henhold til
utvikling
og trusselbilde.
Regelmessige
sikkerhetsoppdateringer
blir formidlet
til alle Hydros
forretningsområder
med informasjon
og råd om
eventuelle reise
-,
sikkerhets-
eller beredskapstiltak
som kan
være nødvendige
på
grunn av krigen
i Ukraina
og den eskalerende
konflikten
i Midtøsten
Hydro fortsetter
å sikre at sikkerhetsoperasjonene
er i samsvar
med
de frivillige
prinsippene
for sikkerhet
og menneskerettigheter,
og
sikrer en etisk
tilnærming
til levering
av sikkerhetstjenester
Hydro er ansvarlig for infrastruktur og
funksjoner på lokalt og
regionalt
nivå som kan være kritiske for
at samfunnet skal fungere,
og selskapet
driver store produksjonsanlegg der
en krise kan påvirke samfunnets
interesser og generell sikkerhet. Derfor
er Hydro underlagt kontroll
og
oppfølging fra relevante nasjonale
myndigheter.
Hydro har etablert
beredskapsplaner for alle anlegg
og forretningsområder og
også på
konsernnivå, og selskapet gjennomfører
øvelser og evaluerer disse
planene regelmessig
I 2024 ble det
holdt 20 workshops
om beredskaps
-
og
krisehåndtering
med fokus
på risikokartlegging,
planlagt og
gjennomført
av konsernets
HMS-avdeling.
Basert på
utviklingen
av
komplekse
scenarier
ble disse workshopene
gjennomført
på
avdelings-, anleggs
-, forretningsenhets
-, forretningsområde-
og
beredskapsteamnivå. De bidrar til å knytte sammen prosessen med
sikkerhet
og beredskap,
krisehåndtering
og driftskontinuitet,
samt
gjenoppretting
fra anlegget
til forretningsområdenivå
og høyere.
I
tillegg er
alle anlegg pålagt
å gjennomføre
opplæring i
beredskap
og
respons minst
én gang i
året eller oftere
basert på identifiserte
farer
og risikoer,
eller som fastsatt
av lokale lover
og forskrifter
Hydros strategi
for å forberede
selskapet
på fremtidige
pandemier
er
basert på samarbeid
med lokale
myndigheter
og overholdelse
av
regler,
supplert med
et fleksibelt
utvalg av
Hydro-spesifikke
tiltak,
robust beredskap
og forretningskontinuitetsplaner.
Der det har
vært
relevant har
retningslinjer
og regelverk
fra nasjonale
myndigheter,
for
eksempel knyttet
til reiserestriksjoner,
fysisk
avstand, hjemmekontor
eller full nedstenging
av samfunnet,
vært reflektert
i Hydros interne
policyer og prosedyrer.
Hydro evaluerer
selskapets
viktigste
sårbarhet
og risiko i forbindelse
med pandemier
gjennom årlig
vurdering av
sikkerhet
og tilpasningsevne.
Tiltak som
er benyttet
og
kan gjeninnføres
er blant annet
økt lagernivå
på viktige
råvarer for
å
redusere Hydros
eksponering
for forstyrrelser
i forsyningskjeden,
og
likviditetsbevarende
tiltak som
kan redusere
kostnader
og
investeringer
og sikre nok
likviditet til
å håndtere
de økonomiske
konsekvensene av eventuelle nedstengninger.
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S1 Noter til Egne arbeidstakere
S1.1 Karakteristikker
ved Hydros
ansatte
Rapporteringsprinsipper
Data om ansatte
er hentet
fra Hydros SAP-baserte
HR-system.
Data om
kjønn er basert
på de
ansattes
egenrapportering
i HR-systemet
.
Head count
per land er
basert på
hvilket land
den ansatte
utfører sitt
arbeid.
Midlertidig
ansate inkluderer
lærlinger,
men inkluderer
ikke innleide
ansatte (kon
traktører).
Fratredelseshyppighet
er basert
på fast ansatte
og inkluderer
fratredelser,
pensjonering
og
nedskjæringer
for
alle ansatte
,
men inkluderer
ikke nedstengninger
og salg.
Hydro engasjerer
også et
mindre antall ikke-ansatte arbeidere og konsulenter som ikke er inkludert i Hydros
ansattdata. Dataene
er basert på
head count
ved årsslutt,
31. desember.
Se også
note 9.2
til regnskapet om
rapporteringsenheten.
GRI-referanse:
GRI 2-7 (2021).
Antall ansatte (head
count)
Kjønn
2024
2023
2022
2021
2020
Mann
25 724
26 901
26 805
26 781
29 659
Kvinne
8 073
7 589
7 126
6 282
6 510
Annet
1
Ikke rapportert
4
Totalt antall
ansatte
33 798
34 494
33 931
33 063
36 169
Antall ansatte (head
count)
Land
2024
2023
2022
2021
2020
Brasil
7 059
6 915
6 827
6 643
6 070
Norge
4 858
4 683
4 485
4 245
4 048
USA
5 606
5 993
6 164
5 932
5 510
Andre
16 275
16 903
16 455
16 243
20 541
Totalt antall
ansatte
33 798
34 494
33 931
33 063
36 169
Head count, 2024
Kvinner
Menn
Andre
N/A
Totalt
Antall ansatte
8 073
25 724
1
33 798
Antall fast ansatte
7 235
24 829
1
32 065
Antall midlertidig ansatte
838
895
1 733
Antall ansatte uten garanterte
timer
Antall heltidsansatte
7 498
25 115
1
32 614
Antall deltidsansatte
575
609
1 184
Antall ansatte (head
count), 2024
Brasil
Norge
USA
Andre
Totalt
Antall ansatte
7 059
4 858
5 606
16 275
33 798
Antall fast ansatte
6 555
3 981
5 591
15 938
32 065
Antall midlertidig ansatte
504
877
15
337
1 733
Antall ansatte uten garanterte
timer
Antall heltidsansatte
7 014
4 291
5 595
15 714
32 614
Antall deltidsansatte
45
567
11
561
1 184
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S1.2 Mangfold,
inkludering
og tilhørighet
Rapporteringsprinsipper
Kjønnsdistribuering
i konsernledelsen
og styret er
talt manuelt
ved årsslutt.
Data om
kjønnsfordeling
på
ledernivå 0-3
og data om
ansattes aldersdistribusjon
er hentet
fra Hydros SAP-baserte
HR-system.
Målinger av
ansattes inkludering
og engasjement
er basert
på Hydros
medarbeiderundersøkelse,
Hydro
Monitor, som
gjennomføres
annetvhert
år.
GRI-referanse:
GRI 2-7 (2021),
405-1 (2016).
Antall personer
Prosent av total
Kjønnsfordeling
2024
2023
2022
2021
2020
2024
2023
2022
2021
2020
Styret, kvinner
1)
4
4
4
4
4
36 %
36 %
36 %
40 %
40 %
Styret, menn
7
7
7
6
6
64 %
64 %
64 %
60 %
60 %
Konsernledelsen,
kvinner
5
4
4
4
4
56 %
40 %
40 %
44 %
40 %
Konsernledelsen,
menn
4
6
6
5
6
44 %
60 %
60 %
56 %
60 %
Ledere, nivå 0-2
29
35 %
37 %
37 %
35 %
31 %
Ledere, nivå 0-3
179
38 %
36 %
35 %
36 %
32 %
1) Med tre kvinner blant de
sju aksjonærvalgte representantene,
én kvinne blant de fire
ansatterepresentantene
i styret, tilfredsstiller Hydro
det
lovfestede kravet til kjønnsbalanse.
Aldersfordeling ansatte
2024
2023
2022
2021
2020
Under 30
17 %
14 %
14 %
12 %
14 %
30-49
51 %
53 %
53 %
53 %
52 %
50 +
32 %
33 %
33 %
35 %
34 %
* Data om aldersfordeling
før 2024 inkluderer
kun fast ansatte; 2024-data
er basert på både
fast og midlertidig ansatte
Hydro Monitor
2024
2022
2020
2018
Inkluderingsindeks
(II)
75 %
76 %
Kvinner
76 %
75 %
Menn
75 %
76 %
Engasjementsindeksen
(EEI)
74 %
76 %
72 %
84 %
Kvinner
75 %
76 %
70 %
86 %
Menn
74 %
76 %
72 %
83 %
Psykososial risikoindeks
(PRI)
76 %
76 %
75 %
Kvinner
76 %
75 %
73 %
Menn
76 %
76 %
75 %
Integritetskulturindeks
(ICI)
77 %
78 %
76 %
Kvinner
78 %
78 %
75 %
Menn
77 %
78 %
76 %
Ansatte som forlot Hydro
og
fratredelseshyppighet
2024
2023
2022
2021
2020
Totalt antall
ansatte som forlot
Hydro
4 141
5 088
5 934
4 573
5 255
Fratredelseshyppighet
13 %
15 %
17 %
14 %
14 %
S1.3 Helse
og sikkerhet
Rapporteringsprinsipper
Helse-
og sikkerhetsdata
utarbeides
og rapporteres
månedlig til
ledelsen,
basert på
data registrert
i
Synergi og
IMS, rapporteringsverktøyene
for helse-, sikkerhets-
og miljøhendelser.
Dataene
omfatter
ansatte og innleid
arbeidskraft
i alle konsernenheter
i Hydro,
inkludert
salgskontorer
og administrative
funksjoner.
De rapporterte
tallene omfatter
også opphørt
virksomhet.
Ansatte er arbeidstakere
under direkte
tilsyn av Hydro.
Ansatte
omfatter innleide
arbeidstakere
i
forbindelse
med registrering
av helse-
og sikkerhetsstatistikk.
Helse-
og sikkerhetsstatistikk
for ansatte
er inkludert
for den perioden
de arbeider
eller på
annen måte
er i tjeneste
for Hydro.
Entreprenøransatte
er arbeidere
som er under
kontrakt for
å utføre
arbeid for Hydro,
som er under
direkte tilsyn
av entreprenøren
og opererer
på Hydros
område under
Hydros indirekte
tilsyn.
Entreprenøransatte
er inkludert
i den perioden
de er arbeider
for eller
på annen
måte er i tjeneste
for
Hydro.
Totalt
antall registrerbare
skader (TRI)
beregnes
som summen
av fraværsskader
(LTI)
+ tilfeller
med
arbeidsbegrensning
(RWC) +
tilfeller med
medisinsk
behandling
(MTC). Fraværsskade
(LTI)
er en
personskade
på arbeidsplassen
som fører
til uegnethet
for arbeid
og lengre fravær
enn selve
ulykkesdagen.
Skade
med arbeidsbegrensning
(RWC)
er en personskade
på arbeidsplassen
som ikke
fører til lengre
fravær enn
selve ulykkesdagen
fordi man
blir satt til
å gjøre alternativt
arbeid. Skade
som
krever medisinsk
behandling
(MTC) er
annen behandling
enn førstehjelp,
som gis av
lege eller
autorisert helsepersonell
etter instruks
fra lege.
Høyrisikohendelser
(HRI) omfatter
større ulykker
og hendelser
med stort potensial.
TRI-, LTI-, og
HRI-frekvens
beregnes
basert på
TRI, LTI
og HRI per
million arbeidstimer.
Dødsulykker
omfatter alle
dødsfall som
følge av
en arbeidsrelatert
hendelse.
Yrkesskaderaten
beregnes som
hendelser
med yrkesskade
per million
arbeidstimer.
Faktiske
yrkesskader
defineres
av Hydro som
enten skader
som er bekreftet
av relevante
myndigheter/forsikringsselskaper
eller leger
(avhengig
av nasjonalt
system), eller
som har ført
til noen
form for permanent
uførhet, uførepensjon,
funksjonsnedsettelse
og/eller er
en oppført
yrkessykdom.
Yrkesskaderate
er beregnet
basert på antall
hendelser
per million arbeidstimer.
Sykefravær
omfatter alt
sykefravær,
målt som
antall sykefraværsdager
i prosent
av mulige arbeidsdager
ekskl. ferie.
Sykefravær
registreres
basert på lokale
definisjoner
som kan
variere fra
land til land
GRI-referanse:
GRI-standarder
403-9 (2018).
Innhold
Egne arbeidstakere
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Totalt antall
registrerbare skader,
fraværsskader og
dødsulykker
2024
2023
2022
2021
2020
Sum antall registrerbare
personskader
(TRI)
195
237
227
299
224
Ansatte
130
174
186
254
188
Entreprenøransatte
65
63
41
45
36
Frekvens, personskader
(TRI rate)
2,0
2,4
2,4
3,3
2,7
Ansatte
2,1
2,8
3,0
3,9
3,0
Entreprenøransatte
1,7
1,8
1,3
1,8
1,7
Ulykker med fravær
(LTI)
109
128
115
156
119
Ansatte
74
95
90
126
102
Entreprenøransatte
35
33
25
30
17
Frekvens, skader
mer fravær (LTI
rate)
1,1
1,3
1,2
1,7
1,4
Ansatte
1,2
1,5
1,4
2,0
1,6
Entreprenøransatte
0,9
0,9
0,8
1,2
0,8
Antall dødsulykker
1
1
0
0
0
Ansatte
0
0
0
0
0
Entreprenøransatte
1
1
0
0
0
Høyrisiko hendelser
(HRI)
2024
2023
2022
2021
2020
Høyrisiko hendelser
75
67
75
122
140
HRI-frekvens, HRI
per million arbeidstimer
0,76
0,69
0,80
1,36
1,66
Yrkesskader og sykefravær
2024
2023
2022
2021
2020
Yrkesskader,
antall hendelser
10
12
20
Yrkesskaderate
0,2
0,2
0,3
0,3
0.3
1)
Sykefravær, prosent
3,3 %
3,5 %
4,1 %
3,8 %
4,2 %
Sykefravær ansatte
i Norge, prosent
4,4 %
4,5 %
4,7 %
4,9 %
4,5 %
Kvinnelig ansatte
i Norge
5,2 %
5,2 %
5,5 %
6,5 %
5,3 %
Mannlige ansatte
i Norge
4,1 %
4,3 %
4,4 %
4,5 %
4,5 %
1)
Data om yrkesskader for
2020 inkluderer
ikke Extrusions.
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Arbeidstakere
i verdikjeden
Hvorfor det
er viktig
Med et nettverk
på over 30
000 leverandører
i mer enn
40 land
og 30
000 kunder
over hele
verden, har
Hydro en betydelig
innvirkning
på
hele verdikjeden.
Å opprettholde
en ansvarlig
verdikjede
er en
kjernekomponent
i Hydros
Just Transition
-rammeverk,
som beskriver
selskapets
ambisjon
om å fremme
en fremtid
som både
er
miljømessig
bærekraftig
og sosialt
rettferdig.
Hydro kan
ha positiv
påvirkning
på arbeidere
ved å skape
jobbmuligheter.
Hydro kan
bidra til
å øke tilgangen
til anstendig
arbeid for flere
individer
og sikre at
deres rettigheter
blir ivaretatt
gjennom å
etablere strenge
standarder
for leverandører
angående
menneskerettigheter
og arbeidsrettigheter,
og ved aktivt
å engasjere,
påvirke og samarbeide
med dem
for å forbedre
deres forpliktelser
og
praksis innen
menneskerettigheter
.
Hydros innkjøp
av råvarer,
produkter
og tjenester
fra industrier
og
regioner innebærer
iboende
risikoer for
arbeidernes
rettigheter.
Innenfor en kompleks
og omfattende
forsyningskjede
kan de
potensielle
negative
konsekvensene
for arbeidere
som påvirkes
av
Hydros virksomhet
være betydelige.
Disse kan
inkludere brudd
på
rettigheter,
utfordringer
knyttet til
anstendige
arbeidsforhold,
begrenset tilgang
til et trygt
og sunt
arbeidsmiljø,
og risikoen
for
ulykker eller
uforutsette
hendelser
som fører
til skader,
sykdom
eller
dødsfall.
Mangelfull oppfylle
lse av krav
og forventninger
til sikkerhet
og rettigheter
for arbeid
stakere i
verdikjeden
kan også
føre til
tap av
tillit og driftsforstyrrelser
for Hydro.
Hydros tilnærming
Mål og
ambisjoner
Transparens
og sporbarhet
av nøkkelinformasjon
om bærekraft
for våre produkter
innen
utgangen av
2025
Resultater
9 520
2 878
Leverandører screenet i 2024
Leverandører med høy og middels
bærekraftsrisiko i 2024
Risikoen for
negativ påvirkning
på arbeidstakere
i verdikjeden
håndteres
gjennom Hydros
forsyningskjedehåndtering
og Hydro
sin
prosess for
aktsomhetsvurderinger
for menneskerettigheter.
Prosessen
er beskrevet
mer detaljert
i dokumentet
Human Rights
Due Diligence
i Hydro
er tilgjengelig
på vår nettside
under Policies
and Tools
.
Gjennom denne
prosessen
vurderer
selkapet
arbeidere i
hele verdikjeden,
og identifiserer
menneskerettighetsrisikoer
med
den største
potensielle
påvirkningen
på arbeidstakere
i verdikjeden.
Selv om disse
identifiserte
risikoene
danner grunnlaget
for Hydros
aktsomhetsvurdering,
er de ikke uttømmende
og kan bli justert
og
supplert lokalt.
Vesentlige
menneskerettighetsrisiko
for
arbeidstakere
i verdikjeden
Tvangsarbeid,
moderne slaveri
og barnearbeid
Diskriminering
og trakassering
Rettigheter for
sårbare
enkeltpersoner
og grupper
Organisasjonsfrihet
og rett til kollektive
forhandlinger
Tilgang til informasjon
og deltakelse
i dialog
Anstendige
arbeidsforhold
Helse og sikkerhet
Som en del
av en bredere
vurdering
av Hydros
aktsomhetssystem,
vurderte Deloitte
Hydros bærekraft
i forsyningskjedestyring
mot
OECD-retningslinjene
tidlig i 2024.
Tilbakemeldingene
har bidratt
til å
ytterligere forbedre
Hydros tilnærming,
og ga også
nyttige innspill
til
en bredere forberedelsesprosess for Corporate Sustainability Due
Diligence Directive (CSDDD). Hydro fortsetter prosessen med å
implementere
og forbedre
prosedyren
for bærekraft
i
forsyningskjeden
for å sikre
en felles tilnærming
på tvers av Hydro.
Flere av forretningsområdene
har styrket
sin kapasitet
på dette
området.
Gjennom regelmessig
vurdering,
oppfølging
og samarbeid
med
utvalgte høyrisiko
-leverandører,
bidrar Hydro
til kontinuerlig
utvikling.
Hydro gjennomført
e
215 leverandørrevisjoner i 2024, inkludert
temaer relatert
til menneskerettigheter,
arbeidsforhold
og HSE.
Nøkkelfunn fra
revisjonene
omfatter
mangel på
styringssystemer,
miljøbevissthet,
overholdelseskontroller
og beredskap.
Rundt 30
prosent av revisjonene førte til handlingsplaner, og ved utgangen av
2024 resulterte
nesten 100
prosent av
de korrigerende
tiltakene
foreslått av Hydro
i forbedret
ytelse.
Hydro er et
aktivt medlem
av Aluminium
Stewardship
Initiative
(ASI)
og fremmer ASIs
sertifiseringsprogram
til sine
aluminiumsleverandører
for bærekraftig
utvikling av
deres
virksomhet. Hydro
samarbeider
også med
andre eksterne
interessenter,
som fagforeninger
og bransjeforeninger,
for å utvikle
og implementere
leverandørutviklingsprogrammer.
Selv om det
ikke var
noen konsernomfattende
kvantitative
mål for
arbeidstakere
i verdikjeden
i 2024,
har Hydro
satt et nytt
mål om å
spore andelen
leverandører
som har
en korrigerende
handlingsplan
på plass for
gjenværende
risikoer for
menneskerettiheter
identifisert
i
aktsomhetsprosessen.
Hydro vil
rapportere
ytelse for
dette målet
i
2025.
Hydros tilnærming
til ansvarlig
innkjøp
er basert på
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv
og menneskerettigheter
og OECDs
retningslinjer
for flernasjonale
selskaper
om ansvarlig
forretningsatferd,
og kan
oppsummeres
i tre trinn:
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Aktsomhetsvurderinger
av leverandører
1. Kartlegging
av risiko
og aktsomhetsvurderinger
Alle leverandører
gjennomgår
en kvalifiseringsprosess,
inkludert
en
screening for
risikoer knyttet
til menneskerettigheter
og arbeidstaker-
rettigheter.
Som en
del av å skape
en felles
og konsekvent
tilnærming til
oppfølging
av forsyningskjeden,
blir leverandører
i
Hydro kategorisert
med middels
eller høy iboende
risiko, underlagt
ytterligere screening
ved bruk av
enten kvalifiserte
tredjeparts-
vurderinger
eller standard
selvvurderingsskjemaer
kombinert
med
interne undersøkelser.
Hvis ytterligere
aktsomhetsvurdering
er
nødvendig,
gjennomfører
Hydro en omfattende
gjennomgang
eller
revisjon av
leverandøren
for å vurdere
om den oppfyller
Hydros krav
før noen avtaler
signeres.
For leverandører
med høy iboende
bærekraftrisiko
skal oppfølgingsvurderinger
gjennomføres
regelmessig
i løpet av
kontraktsperioden.
Hvis det oppdages
noen
manglende
overholdelse
av Hydros
krav,
blir leverandøren
underlagt
en korrigerende
handlingsplan
der avbøtende
tiltak er skissert
for å
adressere
manglene.
Denne planen
er utformet
for å sikre
at alle
identifiserte
mangler blir
lukket
effektivt. Den
obligatoriske
prosessen
for aktsomhetsvurdering
av alle leverandører
er beskrevet
i
selskapets
prosedyre
for
Bærekraft
i leverandørkjeden
.
2. Klare forventninger
Hydros etiske
retningslinjer
for leverandører
fastsetter
minimumskravene
til bærekraft
for alle
sine leverandører.
Retningslinjene
er basert
på internasjonalt
anerkjente
standarder
som Verdenserklæringen
om menneskerettigheter
og ILOs
(International
Labor Organization
)
kjernekonvensjoner.
Prinsippene
i Hydros
Leverandørkodeks
gjøres bindende
gjennom
kontraktsbestemmelser.
Hydros
Leverandørkodeks
krever at
leverandører
gjennomfører
aktsomhetsvurderinger
i sin egen
forsyningskjede,
og forventningene
til bærekraftige
innkjøp
gjenspeiles
i Hydros leverandørselvvurderinger,
som er spesifisert
i
kontraktene
og vurderes
i besøk
og revisjoner.
3. Støtte og utvikling
Hydro bygger sitt forhold til sine leverandører
på gjensidig tillit og
utvikling. Hydro arbeider for å styrke
og forbedre leverandørenes
bærekraftige ytelse gjennom tiltak som
dialog, kunnskapsdeling,
innovasjonsprosesser, insentiver
og leverandørutviklingsprogrammer.
Hydro diskuterer og fremmer aktivt
menneskerettigheter og
arbeidstakerrettigheter.
Selv om manglende overholdelse
av Hydros Leverandørkodeks
som
en siste utvei kan resultere i
oppsigelse av kontrakten, søker Hydro
alltid å samarbeide med sine leverandører
med sikte på kontinuerlig
forbedring så lenge det anses å
være i beste interesse for
menneskene i forsyningskjeden.
Som en del av Hydros arbeid
for å styrke sine innkjøpsprosesser,
har
selskapet også innarbeidet krav
om levelønn. I henhold til
Leverandørkodeksen skal lønn og
ytelser for en standard arbeidsuke
minimum oppfylle nasjonale lovbestemte
eller bransjestandarder,
avhengig av hva som er høyest. Lønnen
skal være tilstrekkelig til
å
dekke grunnleggende behov og
gi noe disponibel inntekt.
Hydro engasjerer og samarbeider
med interessenter internt og
eksternt når det er relevant, for å
bidra til å informere og evaluere
effektiviteten av sin tilnærming
til ansvarlig innkjøp. Se
aktsomhets-
vurderingsproses
for menneskerettigheter
samt avsnittet om
Partnerskap
for mer informasjon.
Aktsomhetsvurdering
av kunder
Hydro følger
nøye regelverket
for sanksjoner
eller restriksjoner
mot
land og spesifikke
selskaper.
Hydro gjennomfører
regelmessige
screeninger av kunder og forretningspartnere for eventuelle
sanksjoner.
I tillegg
gjennomfører
Hydro aktsomhetsvurdering
er før
de inngår nye salgskontrakter med partnere i land med identifiserte
høye menneskerettighetsrisikoer.
I 2024 ble flere
nye forretningsmuligheter
vurdert og
diskutert
for å
identifisere eventuelle
potensielle
negative menneskerettighets-
påvirkninger
knyttet til
prosjektene
og foretningslandene.
Hydro
fortsetter å
engasjere
seg i flere
eksterne nettverk
for å forstå
hvordan man
effektivt kan
implementere
aktsomhetsvurderinger
for
menneskerettigheter
nedstrøms i
verdikjeden.
Vurdering
av leverandører
og
forretningspartnere
Som en del
av prosessen
for styring
av integritetsrisiko
ble i 2024
mer enn 9
000 av Hydros
potensielle
eller eksisterende
motparter
screenet for
brudd på
menneskerettigheter,
korrupsjon,
hvitvasking
av penger,
politisk eksponerte
personer
og brudd knyttet
til
sanksjoner ved
hjelp av
Moody’s Grid
integritetsrisikoverktøy
.
Nye
forretningspartnere
knyttet til
de fleste
foretningsaktivitetene
screenes før
de registreres
i ERP-systemet.
Hydros virksomheter
i
Nord-Amerika
bruker også
risikoverktøyet
MK Denial
for å screene
leverandører
mot 16 offisielle
sanksjonslister
flere ganger
i året. I
2024 ble omtrent
13 600 kunder
og leverandører
screenet
gjennom
MK Denial.
Alle leverandører,
kunder og
andre forretningspartnere
registrert i
Hydros hovedregnskapssystemer
screenes ukentlig
mot anerkjente
internasjonale
sanksjonslister.
Hydro har
utviklet «spent
cube» for
å
visualisere
eksterne utgifter,
måle innkjøpsinitiativer
og håndtere
risiko i forsyningskjeden.
Se
note S2.1
for tall knyttet
til
leverandørscreening
og aktsomhetsvurdering
er.
Hydros leverandørkjede
De fleste av
Hydros leverandører
er lokalisert
i de samme
landene
som Hydros
produksjonsanlegg.
Dette inkluderer
bauksitt og
mesteparten
av alumina
oksidet,
som begge
produseres
i Hydros
gruve og raffineri
i Brasil.
Utover Hydros
direkte leverandører,
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
strekker Hydros
verdikjede
seg over flere
land. Egenskapene
til den
globale aluminiumsverdikjeden
påvirker selskapet
tilnærming
og
konsekvensvurderinger.
Gruver,
raffinerier
og smelteverk
er kun
lokalisert i faste
geografiske
områder,
noe som gjør
utvalgsalternativene
begrensede
som igjen
påvirker
risikosituasjonen.
Innsatsfaktorer
fra Hydros
leverandørkjede
Figuren viser
hovedinnsatsene
til Hydros
virksomhet
som er forbundet
med økt iboende
bærekraftsrisiko.
Landene som
er oppført,
indikerer
størstedelen
av utgiftene
per innsatskategori;
data om leverandørers
lokasjoner kan
være begrenset
til informasjon
om hovedkontoret
eller handelsmenn
og gir ikke
et komplett
bilde.
Bauksitt
Alumina
Primæraluminium
Støping og resirkulering
Ekstrudering
●
Diesel (Brasil)
●
Flokkulanter
og andre
kjemikalier
(Brasil, Kina,
USA)
●
Bauxitt (Brasil)
●
Kaustisk soda
(USA)
●
Kull (Colombia
)
●
Naturgass (Brasil)
●
Tungolje
og diesel
(Brasil)
●
Svovelsyre
(Brasil)
●
Alumina (Brasil)
●
Anoder (Europa,
Norge, Kina)
●
Koks (Europa,
Norge,
USA)
●
Bek (Europa)
●
Legeringsmetaller
(Kina)
●
Flytende metall
(lokalt)
●
Naturgass (lokal
t)
●
Skrapmetall
(tradere,
lokalt)
●
Kaldmetall
(Europa, Amerika)
●
Pressbolt (Amerika
,
Asia, Europa,
Midtøsten)
●
Skrapmetall
(Europa,
Nord-
Amerika)
Arbeidskraft,
transport/logistikk,
catering, vedlikehold
og security
(stort sett lokalt)
/ prosjektrelaterte
tjenester,
utstyr og materiale
r
(lokalt og globalt)
Vesentlig
menneskerettighetsrisiko
som
påvirker arbeidstakere
i verdikjeden
I aluminiumverdikjeden
er det flere
steg som
utgjør økte
menneskerettighetsrisikoer,
spesielt når
det gjelder
innkjøp
av
råvarer og metaller.
Selv om
alle de identifiserte
vesentlige
risikoene
kan være relevante
i alle deler
av verdikjeden,
har hvert
prosesssteg,
fra bauksittutvinning
til smelting
og bruk av
handelsmenn
som
mellommenn,
spesifikke
bekymringer.
For å redusere
risikoene
legger Hydro
stor vekt
på å sikre at
leverandører
oppnår ASI
(Aluminium
Stewardship
Initiative)-sertifisering,
da dette gir
et
omfattende
rammeverk
for ansvarlig
produksjon,
innkjøp og
styring
for bauksitt-,
alumina-
og aluminiumstrømmen.
For de andre
forsyningskjedene
fokuserer
Hydro på
oppfølging
av tier 1-
leverandører
og har som
mål å gradvis
utdype selskapets
forståelse
og tilsyn lenger
oppstrøms
der det observeres
ytterligere
risiko.
Innledende
screeninger
veileder tilpasningen
av våre
aktsomhetsvurderingssjemaer
.
Dette styrkes
ytterligere
av
tredjepartsvurderinger,
som leveres
av EcoVadis.
Denne
risikobaserte
tilnærmingen
støtter
målrettede
inngrep på
kritiske
punkter i verdikjeden,
og adresserer
spesifikke
bekymringer
på hvert
steg.
1.
Innkjøp av
bauksitt
Direkte innkjøp
til Alunorte-raffineriet
i Barcarena
i Brasil
kommer fra
to gruver: Hydros
egen gruve
Paragominas
(70 prosent
)
og MRN-
gruven i Trombetas
(30 prosent
). Begge
gruvene er
ASI-sertifiserte.
Disse bauxittkildene
gir nær
100 prosent
av forsyningen
til
aluminiumsproduksjonen
som går til
Hydros norske
smelteverk
og
100 prosent
til smelteverket
Albras.
Hydro har også
en indirekte
kobling til
bauxittkilder
gjennom
metall
anskaffet
til sine smelteverk,
støperier
og ekstrudere.
Totalt
for både
direkte og indirekte
anskaffelser
i 2024
kan mer enn
80 prosent
av
bauxitten spores
tilbake til
gruver i Brasil
og Australia,
hvor Hydro
har
god oversikt
over risikoene.
Den tredje
største bauxittkilden,
på
omtrent 8%,
er indirekte
anskaffet
fra Guinea.
Mesteparten
av dette
kommer fra
to gruver
i Guinea,
som begge
er ASI-sertifiserte.
Imidlertid, gitt
den utfordrende
situasjonen
i Guinea,
overvåker Hydro
situasjonen kontinuerlig.
De resterende
10% av den
indirekte
anskaffede
bauxitten er
fordelt på
små volumer
fra forskjellige
gruver
over hele verden.
Risikoer som får spesiell oppmerksomhet inkluderer landkonflikter,
arbeidsrettslige
spørsmål
som anstendige
arbeidsforhold
og helse
og
sikkerhet, samt
miljøpåvirkninger
som kan krenke
menneskerettigheter.
2.
Aluminaraffinering
I tillegg til bauksitt
fra Paragominas
og MRN,
krever
raffineringsprosessen
ved Alunorte
elektrisk
energi, kull, kaustisk
soda, fyringsolje
og kalk. Kull
hentes fra
leverandører
med gruver
i
Colombia. Siden
kombinasjonen
av produktkategori
og land anses
som høy risiko,
overvåkes leverandørene
kontinuerlig
gjennom
screening og
oppfølging,
avhengig av
funnene
som er identifisert.
Leverandører
i høyrisikokategorier
er også underlagt
stedelige
vurderinge.
Kaustisk
soda hentes
fra USA,
mens energien,
fyringsoljen
og kalken kommer
fra Brasil.
De er underlagt
kontinuerlige
standard
aktsomhetsvurdering
er. Det
har ikke blitt
identifisert noen
vesentlige
utfordringer,
mangler eller
brudd i
2024.
Plassert i oppstrømsdelen
av verdikjeden,
ser Hydro
lignende
økte
risikoer for
arbeidstakere
i verdikjeden
relatert til anstendige
arbeidsforhold
og miljøpåvirkninger
som for bauksittdelen
.
3.
Smelting
For Hydros
smelteverk
er de viktigste
råvarene
utenom alumina
identifisert som
legeringer,
anoder og
ekstern aluminium
som brukes
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
for å akselerere
støpeprosessen.
Viktige risikoer
i smelting
inkluderer
tvangs-
eller utnyttelsesarbeid
i produksjon
av legeringer
og anoder,
spesielt i Kina,
og vanskeligheten
med å spore
materialer som
handles gjennom
mellommenn.
Nesten 100
prosent av
aluminaen
som brukes
av Hydros
smelteverk
i Norge kommer
fra selskapets
Alunorte-raffineri.
Hvis det er
behov
for ekstra alumina
for balansering,
er kildene enten
ASI-sertifiserte
eller underlagt
Hydros
revisjoner.
Aluminiumet
Hydro produserer
inneholder
vanligvis
mellom ett og
11
prosent legeringer.
De fleste legeringene
hentes fra
Kina, enten
gjennom handelsmenn
eller direkte
fra raffinerier.
Disse
er vanligvis
langsiktige
og strategiske
kontrakter
som varer
i mange år,
og Hydro
reviderer raffineriene
regelmessig
for en rekke
emner,
inkludert
bærekraftsspørsmål.
Når Hydro
har negative
funn eller
observasjoner,
etablerer selskapet
forbedringsplaner
med
leverandørene.
Hydro henter
også rundt
40 prosent
av anodene
til sine norske
smelteverk direkte
fra produsenter
i Kina
på årlige eller
flerårige
kontrakter.
Resten produseres
av Hydro
enten i Norge
eller Slovakia,
og leverandørene
er underlagt
de samme
prosessene
som for
legeringsinnkjøp.
Metallet som
Hydro kjøper
til sine smelteverk,
handles
gjennom
London Metal
Exchange,
som krever
at merkene
verifiserer
samsvar
med OECDs
due diligence
-krav,
noe som reduserer
behovet for
at
Hydro skal
gjennomføre
uavhengige
vurderinger
av disse
forsyningene.
4.
Støping og ekstrudering
Siden Hydros
støpekapasitet
overstiger sin
egen smelteproduksjon,
kjøpes kaldmetall
også fra eksterne
kilder og
handelsmenn.
Innkjøp av
metall fra forhandlere
medfører ekstra
utfordringer
knyttet
til menneskerettighe
ter på grunn
av at det
er mer komplekst
å spore
materialene.
Uten full
åpenhet om
opprinnelsen
til metallet,
er det en
økt risiko for
å bli knyttet
til leverandører
som kan
være involvert
i
uetiske arbeidspraksiser.
I 2024
begynte Hydro
å kartlegge
flyten av
metaller utover
eksterne smelteverk
for bedre
å forstå hvor
alumina
og bauksitt kommer
fra. Som
beskrevet tidligere
under «Innkjøp
av
Bauksitt», kommer
det store flertallet
av bauksitten
fra et lite
antall
land og fra
gruver som
enten er ASI
sertifisert,
eller som
Hydro har
leverandørspesifikke
data på. Hydro
vil fortsette
å utvikle en
bedre
forståelse av
denne flyten
og gruvene
som er knyttet
til selskapet,
også for mindre
volumer,
og deretter vurdere
om ytterligere
aktsomhet kan
være nødvendig.
5.
Resirkulering
Etter hvert som produksjonen
av resirkulert aluminium
øker, øker også
Hydros etterspørsel etter skrap. Som
oftest er kjøpes skrap lokal
t, og
de aller fleste skrapleverandørene
vil være i umiddelbar
nærhet av
Hydros resirkuleringsanlegg. I 2024
ble omtrent 80 prosent
av eksternt
innkjøpt skrap levert av leverandører
i samme land som Hydros
resirkuleringsanlegg, og nærmere
92 prosent av skrapleverandørene
var lokalisert i enten Europa, Canada
eller USA. I tillegg henter
Hydro
noen volumer av prosesskrap fra
Midtøsten. Hydro har
en
skreddersydd aktsomhetsvurderingsprosess
for mindre og lokale
skrapleverandører basert på den
inngående kunnskapen fra
skrapinnkjøpsteamene. For de større leverandørene,
inkludert de i
Midtøsten, kategoriserer Hydro skrapleverandører
som høy
bærekraftrisiko og vurderer dem deretter.
Resirkulering introduserer risikoer som
uformelle arbeidsordninger
blant mindre lokale leverandører,
noe som kan føre til
utnyttende
praksis som dårlige arbeidsforhold.
Det er også utfordringer med
å
sikre full åpenhet i forsyningskjeden,
spesielt med prosesskrap
fra
Midtøsten. I tillegg kan feil håndtering
av skrapmaterialer skape
yrkesfarer.
6.
Bygg, vedlikehold og logistikk
Hydro prioriterer aktsomhetsvurdering
for menneskerettigheter på
tvers av logistikk, konstruksjon
og vedlikeholdstjenester for å
sikre at
disse arbeidsflytene utføres ansvarlig.
Logistikk-
og transporttjenester
innebærer risikoer knyttet til overdreven
arbeidstid, usikre forhold og
utnyttelse av migrantarbeidere. Konstruksjon
og vedlikehold på Hydros
anlegg kan by risikoer relatert
til farlige arbeidsmiljøer
og potensielt
urettferdig arbeidspraksis, inkludert lønnstyveri
og elementer av
tvangsarbeid. Vedlikeholdstjenester,
som er essensielle for
sikker drift,
utgjør også yrkesrisikoer hvis sikkerhetstiltak
ikke følges strengt. For å
håndtere disse risikoene krever Hydro
at deres standarder
implementeres og gjennomfører revisjoner
for å verifisere etterlevelse.
7.
Verdikjede for produksjon
av fornybar energi
Hydros energiproduksjonsinnkjøp har
de samme risikoer som
råvareforsyningskjedene for aluminium.
Dette inkluderer en indirekte
risiko knyttet til gruvedrift og
raffineringsprosesser i
de lavere nivåene
for produkter og utstyr som trengs
for kraftproduksjon. Komponenter
som generatorer og turbiner krever
en rekke materialer,
som kobber,
stål og nikkel, som har konsentrerte
forsyningskjeder som knytte
r
seg
til oppstrøms sosiale og miljømessige
risikoer.
Hydro vil fortsette å utvikle en
bedre forståelse av materialstrømmene
knyttet til energiproduksjonsinnkjøpsaktiviteter
med et spesielt fokus
på innkjøpsaktiviteter for elektromekanisk
utstyr i 2025.
Hydro Energi
har en rekke investeringer
i batteriverdikjeden, som
kan
være utsatt for menneskerettighetsrisikoer
i forbindelse med utvinning
og bearbeiding av mineraler.
Dette inkluderer en eierandel
på 24,1
prosent i det maritime energilagringsselskapet
Corvus, som har
rundt
150 leverandører globalt, inkludert
batteriprodusenter. Corvus
henter
battericeller fra kinesiske leverandører,
noe som betyr at det
er kjente
sektornivårisikoer samt råvareinnkjøpsrisikoer.
Hydro Energi
har aktivt støttet Corvus'
arbeid med bærekraft i
forsyningskjeden og inkluderte Corvus
i en
menneskerettighetsrisikovurdering
av Kina tidlig i 2024. Corvus
publiserer også sin egen åpenhetslovserklæring
i samsvar med den
norske åpenhetsloven, hvor ytterligere
informasjon kan finnes.
Hydro
Energi
eier også 0,6 prosent av den svenske
celleprodusenten
Northvolt, som har lignende risikoer.
Funn og påvirkninger
Vår risikobaserte
tilnærming
retter grundige
aktsomhetsvurderingsinnsatser
mot viktige
oppstrømsleverandører
innen aluminiumverdikjeden,
spesielt i land
med svakere
miljøreguleringer
og med identifisert
risiko for
tvangsarbeidslignende
forhold. Disse
vurderingene
suppleres
med gjennomganger
av
leverandører
der både
sektor-
og landrisiko
kan være lavere,
men
fortsatt godt
kjent, for
eksempel innen
logistikktjenester
og for større
vedlikeholds
-
og byggeprosjekter
på våre anlegg.
Gjennom våre revisjoner og gjennomganger i 2024 har vi identifisert
tre tilfeller av
negative
konsekvenser:
●
Ved forhåndsscreening
av potensiell
leverandør
ble ett tilfelle
av
dokumentoppbevaring
for en underleverandør
identifisert.
●
I forhåndsscreening
av en potensiell
leverandør
ble manglende
overtidsbetaling
for dens
underleverandør
identifisert.
●
Ved standard
leverandørrevisjon
hadde ett
tilfelle av
utilstrekkelige
styringssystemer
ført til uhygieniske
arbeidsforhold.
Hydro tar disse
problemene
svært alvorlig
og har etablert
korrigerende
handlingsplaner
i dialog
med leverandøren
for å
adressere
problemene
og bidra til
å lukke gapene.
Av de vesentlige
utfordringene
som ble identifisert
i 2024, var
alle
enten lukket
eller i ferd
med å bli
det ved årets
slutt.
Hydro erkjenner
at tilgang
til nøyaktig
informasjon
kan være
en
utfordring,
og der selskapet
ikke har
spesifikke
funn, kan
risikofaktorer
fortsatt bekreftes
med gjennom
diskusjoner
både på
leverandørstedet
og i Hydro
-fora.
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro har langvarige
relasjoner
med mange
av sine høyrisiko
-
og
kritiske leverandører.
Dette gjør
det mulig for
Hydro å
bedre vurdere
trendene over
tid og gir
nyttig kontekst
for å forstå
virkningen
av ulike
initiativer
mot disse leverandørene.
Siden den
økonomiske
situasjonen i
mange av
de viktigste
innkjøpsregionene
har forbedret
seg betydelig,
er det en generell
trend mot
både bedre
arbeidsforhold
hos leverandørene
samt økt vekt
på miljørisikoer.
Selv
om denne
utviklingen
er uavhengig
av Hydros
innsats,
ønsker
selskapet
de konkrete
forbedringene
for mange
av arbeiderne
i vår
verdikjede velkommen
.
For informasjon
om saker
som ikke respekterer
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv
og menneskerettigheter,
ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper
og rettigheter
i arbeidslivet
eller
OECDs retningslinjer
som involverer
berørte lokalsamfunn
i egen
virksomhet eller
i verdikjeden
(ref. ESRS
S2-1), vennligst
se note
G1.1
i Business Conduct-kapitlet.
Opplysninger knyttet til spesifikke land
Brasil
I Brasil inkluderer
potensielle
risikoer for Hydro
Bauxite og
Alumina
forsyningskjeden
forretningsintegritet
og menneskerettigheter,
spesielt knyttet
til arbeidsforhold.
For å identifisere
og adressere
risikoer,
gjennomgår
eksisterende
og potensielle
leverandører
en
grundig leverandørdiagnoseprosess.
Menneskerettighetsrisikoer
vurderes
etter innkjøpskategori
og land.
Kategorivurderingen
omfatter 54
kategorier,
som dekker
95 prosent
av materialforbruket
og 100 prosent
av tjenestene.
Landrisikovurderingen
tar hensyn
til tvangsarbeid,
foreningsfrihet,
barnearbeid, rettsstatsprinsipper, levestandarder, sivile og politiske
rettigheter.
I tillegg til
menneskerettighetsrisiko,
blir leverandører
gransket mot
den nasjonale
Arbeidsoverholdelseslisten
fulgt opp av
det føderale
arbeidsdepartementet.
Denne listen
identifiserer
selskaper
i Brasil
som er anklaget
for å utsette
arbeidere
for forhold
som ligner
på
slaveri.
For å opprettholde
en høy standard,
gjennomgår
eksisterende
leverandører
kontinuerlig
overvåking og
kan bli gjenstand
for
menneskerettighetsrevisjoner
når det anses
nødvendig.
Leverandører
kan også søke
om å delta i
et omfattende
leverandørutviklingsprogram.
I 2024 ble
30 leverandørselskaper
invitert til å
delta i den
fjerde utgaven
av programmet,
som i år hadde
et dypdykk
i menneskerettigheter
og etikk i
forretningslivet.
Vind-
og solprosjekter
i Brasil
EPC (Engineering,
Procurement
and Construction)
tjenester
knyttet
til Hydro Rein
vind-
og solprosjekter
innebærer
risikoer knyttet
til
utilstrekkelige
og urettferdige
arbeidsforhold,
diskriminering
og
trakassering.
For å adressere
disse risikoene,
samarbeider
Hydro
Rein med sine
forretningspartnere
for å sikre
implementeringen
av
IFC Performance
Standards.
I tillegg jobber
Hydro Rein
og
prosjektpartnerne
for å legge
til rette
for effektiv
kommunikasjon
mellom prosjektet
og dets arbeidere
under introduksjon,
opplæringsøkter
og åpen dialog.
Videre innebærer
utvikling av
fornybar
energiinfrastruktur
risikoer
knyttet til potensielle
negative påvirkninger
på lokalsamfunn,
som er
beskrevet i kapitlet
om
Berørte lokalsamfunn.
Kina
På grunn av
den begrensede
statlige beskyttelsen
av
menneskerettigheter
samt restriksjoner
på tilgang til
informasjon,
vurderer Hydro den iboende risikoen for
menneskerettighetspåvirkninger
i Kina som
høy.
De alvorlige,
regjeringsgodkjente
menneskerettighetsbruddene
i og
utenfor Xinjiang
mot uigurer
og andre
muslimske
minoriteter
er en
spesielt alvorlig
risiko som
Hydro overvåker
nøye. Selv
om Hydro
ikke henter
materialer
og legeringer
fra Xinjiang
-regionen,
har
selskapet fortsatt en rekke leverandører andre steder i landet.
Risikokart
for menneskerettigheter
Kartet illustrerer
lands-spesifikke
risikonivåer,
som brukes
av Hydro
for å vurdere
den iboende
bærekraftrisikoen
til leverandører.
Inndataene
for dette kartet
er levert av
EcoVadis.
En betyr lav
risiko, to
betyr middels
risiko og
tre betyr høy
risiko.
Hydros eksternt
ledede
menneskerettighetsvurdering
av sine
operasjoner
og verdikjede
i Kina i
2023 fortsetter
å informere
Hydros
tilnærming til sine leverandører. Gjennomgangen identifiserte ingen
indikasjoner
på tvangsarbeid
hos leverandørsteder.
Imidlertid
ble
visse risikofaktorer
identifisert
og fulgt
nøye gjennom
2024, med
noen av leverandørene
gjenbesøkt
for verifisering
av positive
endringer.
Problemet med
tvangsarbeid
i solenergisektoren,
spesielt
relatert til
polysilisiumproduksjon
i Xinjiang
-regionen,
fortsetter
å være et
fokuspunkt for
Hydro Rein
gjennom deres
deltakelse
i storskala
solenergiprosjekter.
En arbeidsgruppe
etablert i 2023
jobber
for å
implementere
god praksis
og fortsetter
sin omfattende
kartlegging
av
forsyningskjeden
og samarbeid
med bransjeforeninger,
inkludert
gjennom Solar
Stewardship
Initiative (SSI).
Hydro Rein
vil fortsette
å
fremme ansvarlig
innkjøp
og materialforvaltning
i hele
forsyningskjeden,
og adoptere
god praksis
og avbøtende
tiltak
sammen med
industrien som
helhet.
Qatar
Ved primæraluminiumverket
Qatalum,
en felleskontrollert
virksomhet
som eies
50 prosent
av Hydro
er nærmere
75 prosent
av de omtrent
1 350 arbeiderne
ansatt direkte
av Qatalum.
De resterende
25
prosentene
er midlertidige
arbeidere
som er under
tilsyn av en
Qatalum-ansatt
leder.
Qatalum jobber
kontinuerlig
for å sikre
gode
arbeidsforhold
for alle
ansatte og
arbeider kontinuerlig
med å
vurdere, beskytte
og forbedre
forholdene
for kontraktsarbeidere.
Qatalum ble
medlem av
Aluminium
Stewardship
Initiative
(ASI) i
2021, og i 2022 mottok Qatalum sine Performance og Chain of
Custody standardsertifikater,
en anerkjennelse
av at de
er i tråd
med
globalt aksepterte
standarder
for ESG. I
2024 ble Qatalum
sertifisert
av DNV opp
mot den nye
versjonen
av Performance
-standarden,
som inkluderer
flere oppdateringer
av standardens
menneskerettighetskrav.
Som en joint
venture
-partner i
Qatalum,
overvåker og
fremmer Hydro
aktivt selskapets
CSR-program.
Dette
inkluderer å
gjennomføre
revisjoner og
inspeksjoner
av
kontraktørenes
boligfasiliteter
for å sikre
at de oppfyller
Hydros
standarder,
inkludert
styrebesøk
til kontraktørleirer.
I 2024 fortsatte
Hydro sine
diskusjoner
med lokale interessenter
og
organisasjoner
i Qatar
for å adressere
og diskutere
felles utfordringer
knyttet til rekruttering
av migrantarbeidere,
samt dele
kunnskap
og
god praksis
relatert til arbeidsforhold
i Qatar.
Qatalum publiserte
sin
Bærekraftsrapport for 2023 i oktober 2024. Den er tilgjengelig på
nettsidene deres
. Se også
revisjonsrapporten
for funn på
ASI sine
nettsider
her.
Innhold
Arbeidstakere i
verdikjeden
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S2 Noter om arbeidstakere
i verdikjeden
S2.1 Leverandørmålinger
Rapporteringsprinsipper
Dataene for leverandørmålingene
hentes fra Hydro Spend Cube,
som dekker mesteparten
av Hydros
utgifter til leverandører.
Det totale antallet leverandører
er basert på leverandøridentitet. En
enkelt leverandør til Hydro kan
utgjøre
flere leverandører hvis Hydro har
kjøpt fra flere lokasjoner
av samme leverandør. Hydro
anslår at det
totale antallet unike leverandører
er omtrent
30 000.
Lokale leverandører defineres som
leverandører som er lokalisert
i samme land som stedet
som foretar
innkjøpet. Valg
av lokale partnere og leverandører/entreprenører
skal baseres på konkurranseanbud
i den
grad det er mulig, og i samsvar
med konkurranselovgivning og
forskrifter samt Hydros krav
Leverandørmålinger
2024
2023
Samlet antall leverandører
43 138
41 589
Totale
utgifter til leverandører
(NOK millioner)
157 078
142 833
% brukt på lokale
leverandører
66 %
65 %
S2.2 Aktsomhetsvurdering
av leverandører
Rapporteringsprinsipper
Data om leverandørscreening
er samlet inn
fra hvert innkjøpsteam.
Leverandører
som er screenet,
er basert
på antall screeninger
utført ved
bruk av forskjellige
screeningverktøy,
inkludert
Moody’s Grid
integritetsrisikoverktøy,
MK Denial
sanksjonsscreeningsverktøy,
screeninger
ved bruk
av leverandørens
selvvurderingsskjemaer,
EcoVadis
ESG-screeninger
og skrivebordsundersøkelser.
Det rapporterte
antallet er
basert på
de totale
screeningene
utført ved
bruk
av Moody’s
Grid, som
er det mest
brukte screeningverktøyet.
Det totale
antallet gjennomførte
screeninger
er høyere, ettersom
en enkelt leverandør
ofte screenes
flere ganger
ved bruk av
forskjellige
screeningverktøy.
Leverandørrevisjoner
er basert
på stedlige
revisjoner utført
enten av Hydro,
eller stedlige
revisjoner
utført av en tredjepart
på vegne av
Hydro.
GRI-referanse:
GRI-standardene
308-2 (2016)
og 414-2
(2016).
Aktsomhetsvurderinger
av leverandører
2024
2023
Samlet antall screenede
leverandører
9 520
10 446
Totalt antall
leverandører
med høy bærekraftsrisiko
2 878
1 095
Gjennomførte leverandørrevisjoner
215
141
Leverandørrevisjoner
som fører til en
korrigerende handlingsplan
for leverandøren
107
50
Leverandørkontrakter
avsluttet på grunn
av bærekraftsrisikoer
2
3
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Berørte lokalsamfunn
Hvorfor det
er viktig
Som et globalt
aluminium-
og energiselskap
med gruveinteresser
påvirker Hydros
virksomhet
lokalsamfunn
både gjennom
egen drift
og verdikjeden.
Hydro’s
forretningsaktiviteter
påvirker et
stort antall
mennesker i
lokalsamfunn
positivt gjennom
jobbskaping
og lokal
verdiskaping.
Hydro bidrar
til samfunnene
som selskapet
tilhører ved
å tilby anstendige
jobber og
ved å betale
skatter og
avgifter.
I noen
lokalsamfunn
etablerer
og vedlikeholder
selskapet
også infrastruktur
og støtter sosiale
programmer
og investeringer.
Hydros virksomhet
har også potensial
til å påvirke lokalsamfunn
negativt. Hydros
tilnærming
til å identifisere
og adressere
slike
påvirkninger
er beskrevet
i dette kapittelet.
Hydro kan
bare lykkes
som selskap
hvis lokalsamfunnene
rundt også
lykkes. Selskapet
er avhengige
av lokale institusjoner
og
infrastruktur,
og tillit og
gode relasjoner
med lokalsamfunnene
er av
avgjørende
betydning
for Hydros virksomhet.
Mangelfull oppfylle
lse
av lokalsamfunne
ts krav og forventninger
til Hydros
miljø-
og
samfunnsansvar
kan føre til
tap av tillit
og driftsforstyrrelser
.
Hydros tilnærming
Mål og
ambisjoner
Forbedre levevilkår og livsopphold der Hydro har virksomhet ved å bidra til:
Beskyttelse av menneskerettigheter
og
tilgang til like
muligheter
Robuste lokalsamfunn i
en verden i endring
Ferdigheter og arbeidsplasser
for et
fremtidig lavkarbon samfunn
Resultater
300 millioner
kroner
44 000
Lokale investeringer,
veldedige donasjoner og sponsoravtaler,
inkludert TerPaz (lokale
samfunnssentre)
Personer nådd
Hydro har etablert
et rammeverk
der selskapet
søker å bidra
til en
overgang som
inkluderer
alle, i tråd
med FNs 2030
Agenda
(“Just
Transition
Framework”). Rammeverket
og Hydros
tilnærming
til å
håndtere positive
og negative
konsekvenser
for berørte
samfunn er
organisert
rundt tre pilarer
.
Den første
pilaren “Respektere
og
fremme menneskerettighetene”
er kjernen i
rammeverket.
Samtidig
som Hydros
ambisjon
om å forbedre
liv og livsvilkår
der vi har
virksomhet går
lenger enn
å respektere
menneskerettighetene,
er
dette grunnlaget
for alle
Hydros sosiale
initiativer
i lokalsamfunnene.
Hydros
posisjonserklæring
om aktsomhetsvurdering
for
menneskerettigheter
er kjernen i
denne pilaren.
Potensielle
og
faktiske negative
konsekvenser
for menneskerettighetene
til berørte
lokalsamfunn
nær Hydros
egen virksomhet
eller i Hydros
verdikjede,
identifiseres
og håndteres
av denne
prosessen.
De to andre
pilarene, "Støtte
lokal utvikling"
og "Investere
i utdanning
og tilby anstendige
jobber",
gjenspeiles
i Hydros tilnærming
til å
forebygge
og redusere
eventuelle
eller faktiske
negative påvirkninger
på berørte lokalsamfunn,
samt i Hydros
tilnærming
til å bidra
positivt,
utover avbøtende
tiltak.
Hydros rammeverk
for en rettferdig
omstilling
er et eksempel
på
hvordan selskapet
justerer sin
rolle i berørte
lokalsamfunn
som et
resultat av en
dypere forståelse
av hva prosessen
mot en netto
nullutslippsverden
betyr.
Behovet for
rask utvikling
av fornybar
energi
kombinert
med digitalisering
har stor innvirkning
på et bredt
spekter
av de lokalsamfunnene
der Hydro
driver virksomhet
.
Hydro’s Just
Transition
Framework
er utviklet
som svar
på disse
konsekvensene.
Policy-forpliktelser
Hydros forpliktelse
til å respektere
menneskerettighetene
til berørte
samfunn knyttet
til vår virksomhet
og verdikjede,
og til å håndtere
eventuelle potensielle
eller faktiske
negative påvirkninger,
er fastsatt i
selskapets
menneskerettighetspolicy
, som er godkjent av
konsernledelsen. Det operative
ansvaret for
å sikre at
oppfølgingen
av berørte samfunn
gjennomføres
som fastsatt
i policyen,
er delegert
til forretningsområdene
.
Policyen er i
samsvar
med FNs veiledende
prinsipper
for næringsliv
og menneskerettigheter,
og vår forpliktelse
til å respektere
menneskerettighetene
er basert
på internasjonalt
anerkjente
menneskerettighets
-
og arbeidstakerrettighetsstandarder,
inkludert
de som er
nedfelt i
FNs verdenserklæring
om menneskerettigheter.
Policyen refererer
til FNs erklæring
om urfolks
rettigheter
og ILO-
konvensjon (International
Labor Organizatio
n) 169 om
urfolk og
stammefolk,
samt andre
konvensjoner
som er relevante
for berørte
samfunn.
Alle berørte
samfunn er
dekket av policyen.
Policyen
inkluderer
Hydros forpliktelse
til å være spesielt
oppmerksom
på rettighetene
til
urfolk og stammefolk,
samt tradisjonelle
samfunn, spesielt
med
hensyn til
deres rett til
selvbestemmelse,
til land de
tradisjonelt
okkuperer,
til deres skikker,
tradisjoner
og institusjoner,
og til deres
frie, forhåndsinformerte
samtykke
(FPIC). I
policyen forplikter
vi oss
også til å være
spesielt
oppmerksom
på rettighetene
til
menneskerettighetsforkjempere,
med særlig
hensyn til
deres rett
til
ytringsfrihet,
foreningsfrihet,
fredelig
forsamling
og til å protestere
mot Hydros virksomhet
og operasjoner.
Hydros tilnærming
til aktsomhetsvurdering
er for menneskerettigheter
i forhold til
rettighetene
til samfunn
og urfolk er
også fastsatt
i vår
menneskerettighetspolicy,
og utdypes
videre i
posisjonserklæringen
om aktsomhetsvurdering
for menneskerettigheter.
Potensielle
eller
faktiske negative
påvirkninger
på lokalsamfunn
håndteres
gjennom
denne prosessen.
Hvis Hydro
identifiserer
negative
menneskerettighetspåvirkninger
som selskapet
har forårsaket
eller
bidratt til, arbeider
Hydro for
å samarbeide
om å fremme
tilgang til
og/eller utføre
gjenopprettende
tiltak.
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Involvering
av interessenter
Hydro har forpliktet
seg til å
engasjere seg
i regelmessig
dialog med
lokalsamfunn
i tråd med
den risikobaserte
tilnærmingen
som er
etablert gjennom
vår aktsomhetsvurderingsprosess
for
menneskerettigheter.
Dette inkluderer
hyppigere
og mer strukturert
dialog i lokalsamfunn
med høyere
risiko for negativ
påvirkning
på
menneskerettighet
er. Vår
tilnærming
til interessentdialog
er
oppsummert i
tre nivåer
basert på
en global, regional
og lokal
tilnærming.
Hydros generelle
tilnærming
til interessent
oppfølging
er fastsatt i
menneskerettighetspolicyen.
Spesifikke
prosesser for
interessentoppfølging
finnes i
områder av
virksomheten
der de
potensielle
påvirkningene
på berørte lokalsamfunn
er ansett
som
vesentlige.
Hydros tilnærming
til interessentdialog
Oversikt
Globale organisasjoner
●
International
Aluminium
Institute
- IAI
●
Int. Council
for Mining
& Metal
- ICMM
●
Aluminimum
Stewardship
Initiative
- ASI
●
Amnesty
International
●
UNICEF
●
International
Labor Organization
- ILO
Bedre forståelse
Regional ekspertise
●
Nordic Business
Network
for Human
Rights
- DIHR
●
Regional human
rights experts
●
European
Aluminium
●
Eurometaux
●
Regionale
NGOer
●
Akademia
●
Fagforeninger
Direkte dialog
Lokale interessenter
●
Lokalsamfunn
●
Kommuner
●
Lokale NGOer
●
Kunder
●
Leverandører
Potensielle
og faktiske negative
påvirkninger
Som en del
av Hydros
aktsomhetsvurderingsprosess
for
menneskerettigheter,
identifiserer
vi risiko for
vesentlig
påvirkning på
menneskerettighet
er i berørte
samfunn. Risikoene
identifiseres
gjennom Hydros
årlige menneskerettighetsrisikovurderingsprosess,
samt tilleggsvurderinger
for nye prosjekter
og investeringer,
basert
på interne
og eksterne
menneskerettighetsvurderinger,
intern og
ekstern ekspertise,
og andre
relevante kilder.
Eventuelle
faktiske
negative påvirkninger
og spesifikke
risikoer blir
identifisert
gjennom
den kontinuerlige
aktsomhetsvurderingsprosessen
for
menneskerettigheter.
I tilfeller der
mitigerende
tiltak implementeres,
dokumenteres
disse
som en del
av vår årlige
menneskerettighetsrisikovurdering
og
innsamling
av menneskerettighetsdata,
og effektene
overvåkes så
langt det er
mulig. For informasjon
om tilfeller
av manglende
respekt
for FNs veiledende
prinsipper
for næringsliv
og menneskerettigheter,
ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper
og rettigheter
i
arbeidslivet
eller OECDs
retningslinjer
for multinasjonale
selskaper
som involverer berørte lokalsamfunn i egne operasjoner eller i
verdikjeden
(ref. ESRS
S3-1), se
note G1.1
.
Fremtredende
menneskerettighetsrisiko
for
berørte lokalsamfunn
Helse og sikkerhet
Diskriminering og trakassering
Tilgang til informasjon
og deltakelse
i dialog
Landrettigheter
og forflytting
Rettigheter for
sårbare
enkeltpersoner
og grupper
Berørte lokalsamfunn
i egen
virksomhet
Hydro bruker
menneskerettighetsrisikonivåer
per land som
grunnlag
for sin menneskerettighet
soppfølging
.
Risikonivåene
er basert
på en
rekke uavhengige
kilder, som
FNs Human
Development
Index og
TI
Corruption Perception
Index. Våre
vurderinger
er også basert
på
Hydros interne
risikovurdering
og en materialitetsvurderinger
utført
av International
Aluminium
Institute
(IAI) som
viser
alvorlighetsgraden
og sannsynligheten
for potensielle
påvirkninger
på mennesker
i de forskjellige
stadiene
av aluminiumproduksjonen
og innkjøp.
Hydro har identifisert
vesentlige
risikoer for
negative
påvirkninger
på
berørte samfunn
for noen
deler av aluminiumproduksjon
en. Vi har
ikke identifisert
vesentlige
risikoer for
negative
påvirkninger
på
berørte samfunn
i ekstruderings
-
og resirkuleringsdelen
av vår
aluminiumsvirksomhet.
Hydros heleide
primærmetallanlegg
er
lokalisert i Norge,
som er vurdert
som et lavrisikoland
relatert til
negative påvirkninger
på menneskerettigheter
i berørte
lokalsamfunn
knyttet til vår
aluminiumproduksjon.
I tillegg til vår
norske
produksjon
er Hydro indirekte
hovedaksjonær
i Albras
primærmetall
og alumina-
raffineriet Alunorte
i Barcarena,
Brasil. Hydro
eier også
bauksittgruven Paragominas. Hydro har identifisert de iboende
risikoene knyttet
til samfunn
i Nord-Brasil
som de mest
vesentlige
på
grunn av kombinasjonen
av land-
og regionrisiko
og de industrielle
prosessene
som utføres
i denne
delen av
produksjonsprosessen.
De industrielle
prosessene
innen
aluminiumproduksjon
innebærer
en
iboende risiko
for forurensning,
knyttet til
prosessutslipp
til luft og
vann, og potensialet
for utilsiktede
utslipp eller
lekkasjer.
Slike utslipp
kan ha en negativ
innvirkning
på det lokale
miljøet og
lokalsamfunnene
hvis de ikke
håndteres
riktig. Hydros
forretningsaktiviteter
er underlagt
utslippsreguleringer,
inkludert
lokale utslippstillatelser,
samt regionale
og internasjonale
reguleringer
av utslipp.
Vår tilnærming
til miljøstyring
er dekket i
kapittelet
Forurensning.
Dette er nært knyttet til helse og sikkerhet i
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
1
lokalsamfunnene,
som er identifisert
som en
vesentlig
menneskerettighetsrisiko
i hele Hydro’s
virksomhet.
Vi har ikke
identifisert risikoen
for negative
påvirkninger
på berørte lokalsamfunn
som vesentlig
i våre egne
operasjoner
i Hydros
energivirksomhet.
Se
avsnittet "Berørte
samfunn i Joint
Ventures
og verdikjeden"
for
informasjon
om andre
identifiserte
vesentlige
menneskerettighetsrisikoer
og påvirkninger
relatert til joint
ventures
og verdikjeden
i Hydros
energivirksomhet.
Kontekstsensitive
vesentlige
menneskerettighetsrisikoer
er beskrevet
i avsnittet Berørte
samfunn i
Nord-Brasil
og i avsnittet
Joint ventures
og verdikjeden,
der det er
aktuelt.
Berørte lokalsamfunn
i Nord
-Brasil
Alunorte, Albras
og Paragominas'
aktiviteter er
lokalisert
i Amazonas,
i delstaten
Pará. Denne
regionen har
sosioøkonomiske
utfordringer
som ligner andre
områder i Amazonas,
og påvirker
innbyggernes
livsvilkår i Paragominas,
hvor gruven
ligger,
og Barcarena,
hvor
raffineriet og
et smelteverk
er plassert,
opplever lave
til middels
inntektsnivåer.
I tillegg opplever
byene langs
bauksittledningen
Tome
-Açú, Moju,
Abaetetuba,
Acará og
Ipixuna do Pará,
lavere
inntektsgenerering.
Pará's vann
-
og sanitærtjenester
er for eksempel
under gjennomsnittet
sammenlignet
med andre
regioner i Brasil.
Disse strukturelle
utfordringene
påvirker spesielt
sårbare
grupper,
inkludert kvinner,
barn, eldre
og småbønder.
Hydro’s forretningsaktivitet
er nabo til
28 Quilombola
-samfunn.
Ifølge
en vurdering
fra det brasilianske
byrået (FUNAI)
,
er det ikke
avgrenset urfolksland
innenfor
en radius på
10 km fra rørledningen
og overføringslinjen.
Hydro har
dialog med
selvutnevnte
urfolkssamfunn
i regionen
for å støtte
deres sosio-territoriale
utvikling
som en del
av et bredere
territorielt
program.
Gitt den regionale
historien og
den aktuelle
sosioøkonomiske
konteksten,
er det risiko
for diskriminering
og økonomisk
ekskludering
av både Quilombola
-
og ikke-Quilombola
-samfunn
i
Barcarena, Paragominas
og langs bau
ksittledningen
i fare for
diskriminering
og økonomisk
ekskludering.
Som svar
på denne
bransjeomfattende
og regionale
konteksten
har Hydro utviklet
flere
initiativer for
å øke sysselsettingsmulighetene
for disse samfunnene,
inkludert positiv
særbehandling
for underrepresenterte
grupper,
praksis-
og traineeprogrammer
rettet mot
å øke mangfoldet
i
arbeidsstyrken,
opplærings-
og fagutviklingsprogrammer
og målrettet
støtte til utdanningsinstitusjoner.
Som en del
av lisensieringsprosessen
i Brasil kreves
miljø-
og
sosiale konsekvensvurderinger
for å foreslå
avbøtende
tiltak for
prosjekter
med betydelige
påvirkninger.
De utstedte
lisensene
inneholder
de avbøtende
tiltakene.
Kommunene
Tomé
-Açu og Acará
langs rørledningen
mellom
Paragominas
og Alunorte
har hatt historiske
landkonflikter,
som mer
nylig har blitt
drevet av tvister
om eierskap
til palmeoljeplantasjer,
som involver
er forskjellige
grupper,
som tradisjonelle
samfunn,
urfolk,
grunneiere
og selskaper
i regionen.
De siste årene
har konflikten
blitt
forverret av
ulike voldelige
hendelser
med fysisk
vold og skade
på
eiendom. Selv
om Hydro ikke
er part i konfliktene
knyttet til
palmeoljeplantasjer,
krysser
rørledningen
denne regionen.
Dette har
forårsaket
noen utfordringer,
som vi har forsøkt
å mitigere
gjennom
dialog, engasjement
og foreslåtte
samarbeidsinitiativer
med de
involverte
gruppene.
Innenfor Baracarena
industridistrikt
har en gruppe
individer
ulovlig
okkupert et
område eid
av Alunorte
og Albras,
som er regulert
for
industrielle
formål. Alunorte
og Albras
har inngitt et
tilbakeføringssøksmål.
Retten har
anerkjent
uregelmessigheten
i
okkupasjonen
og innvilget
tilbakeføringsbegjæringen.
Selskapene
er
nå involvert i
en meklingsprosess
i samsvar
med relevant
lovgivning
for å støtte
dialog og fredelig
håndheving
av tilbakeføringsordren.
Se også kapittelet
Forretningsetikk
for informasjon
om søksmål
anlagt av
Cainquiama
og utvikling
i pågående
retssaker.
Klageprosess
Canal Direto
er Hydros operasjonelle
klageordning
åpen for alle
eksterne interessenter
i Brasil og
spesielt rettet
mot berørte
lokalsamfunn.
Mekanismen
lar medlemmer
av lokalsamfunnet
fremme sine
bekymringer
anonymt, hvis
de ønsker
det. Klager som
er innenfor
Canal Diretos
mandat vurderes
i henhold til
alvorlighetsgraden
av hver sak.
Prosessen
følger kriteriene
for
effektive klageordninger
som er fastsatt
i FNs veiledende
prinsipper
for næringsliv
og menneskerettigheter.
Effektiviteten
av
klageordningen
følges opp gjennom
dialog med
de berørte
samfunnene,
overvåking
av type og
antall mottatte
saker,
samt
gjennom en
tilfredshetsundersøkelse
for brukere.
I 2024 registrerte
Canal Direto
633 klager
via telefon,
nettbasert
skjema og e-post.
Av registreringene
var 92 prosent
identifiserte
og 8
prosent anonyme.
84 prosent
var relatert
til forespørsler
om
informasjon,
og de hyppigst
registrerte
temaene
var sponsin
g, jobb-
og karrieremuligheter
hos Hydro,
besøk til
operasjoner,
donasjoner,
kommersielle
saker,
auksjoner
og interesse
for forskning,
innovasjon
og ny teknologi.
Se også
note G1.1
for ytterligere
detaljer
om klager
mottatt gjennom
Canal Direto
i 2024.
Vurdering
av menneskerettighetskonsekvenser
Alunorte, Albras
og Paragominas
begynte implementeringen
av en
handlingsplan
for menneskerettigheter
for å redusere
risikoer i
virksomheten
i 2020.
En ny vurdering
av
menneskerettighetskonsekvenser
av Hydros
forretningsaktiviteter
i
delstaten Pará
er for tiden
i gang
og utføres av
et eksternt
konsulentfirma.
Som en
del av denne
prosessen
er en
referansestudie
gjennomført,
og funnene
og anbefalingene
forventes
i 2025.
Dialog med
lokalsamfunn
Alunorte, Albras
og Paragominas
har implementert
en strukturert
tilnærming for
effektiv og
inkluderende
dialog av
lokalsamfunn
i
regionen. Hydro
engasjerer
seg i dialog
med samfunnsgrupper,
tradisjonelle
grupper og sivilsamfunnsorganisasjoner
som
representerer
kvinner,
barn, menneskerettighetsforkjempere
eller
andre underrepresenterte
og utsatte
grupper i lokalsamfunnene.
Hydro Sustainability
Fund initiative
r
Siden 2018
har Hydro støttet
,
gjennom Hydro
Sustainability
Fund
initiativer,
Sustainable
Barcarena
Initiative
(SBI) for å
styrke
samfunnsdeltakelsen.
Dette er et
uavhengig
forum for
å støtte
bærekraftig
utvikling i Barcarena.
Det overordnede
målet er å samle
lokale interessenter
for å diskutere
utfordringer
og muligheter,
styrke
kapasiteter
og ta beslutninger
om de viktigste
sosiale investeringene
støttet av Hydro
Sustainability
Fund (HSF).
I 2024
deltok omtrent
178
samfunnsledere
i møter,
dialoger eller
programmer
organisert
av
initiativet.
SBI spiller
også en viktig
rolle i å koordinere
finansieringsrundene
til
Hydro Sustainability
Fund for
å sikre at Hydros
sosiale investeringer
møter lokalsamfunnets
behov.
I 2024 støttet
HSF 36
samfunnsbaserte
prosjekter.
I november
2024 lanserte
Hydro Corridor
-programmet
sammen
med
Mercedes-Benz.
Dette er et
strategisk
partnerskap
og initiativ
for å
fremme sosial
og økonomisk
utvikling i
rørledningsområdet,
og utvide
samarbeidet
for å skape
positive sosiale
og miljømessige
effekter i
Amazonas.
Sammen
med de brasilianske
NGO-ene IPAM,
Imazon
og CEA og andre
partnere,
har vi som
mål å styrke
territoriell
utvikling ved
å fremme
økonomiske
muligheter
og bevaring
av
biologisk mangfold
i lokalsamfunnene
der vi opererer,
og fremme
menneskerettigheter.
Programmet
er rettet mot
å generere
positiv
sosial innvirkning
i regionen
langs rørledningen.
Programmet
er i en
innledende
fase, og prosjekter,
aktiviteter og
mål er fortsatt
under
utvikling.
1
National Indigenous People Foundation (FUNAI) en brasiliansk statlig
beskyttelsesorganisasjon for urfolks interesser og deres kultur.
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
I tillegg har Alunorte,
Albras og
Paragominas
et frivillighetsprogram
for ansatte
for å øke internt
engasjement
og møte samfunnets
behov.
I 2024 deltok
over 3 700
ansatte i
frivillighetsprogrammene
i Brasil.
Frivillige organiserte
over 290 forskjellige
aktiviteter,
inkludert
matkurvdonasjoner,
innsamlingsaksjoner,
frøplanting
og opplæring
for samfunnsledere.
Aktivitetene
nådde omtrent
27 000 menn
esker.
Berørte lokalsamfunn
i felleseide foretak
og
verdikjede
n
Aluminiumsproduksjon
Basert på
en vurdering
av land-
og regional
risiko, de industrielle
prosessene
og berørte
samfunnene
i de omkringliggende
områdene,
har Hydro ikke
identifisert
de betydelige
risikoer for
negative
menneskerettighetspåvirkninger
for berørte
samfunn knyttet
til
Hydros joint
venture-operasjoner
utenfor Brasil.
Dette gjelder
også
for de to felleseide
foretakene
Alouette
(Canada)
og Tomago
(Australia), som
ligger i
nærheten av
urfolks-/tradisjonelle
samfunn.
Potensielle
og faktiske
påvirkninger
identifisert i
den eksterne
aluminiumverdikjeden
er dekket i
kapittelet
Arbeidstakere
i
verdikjeden.
Energi
Denne delen
beskriver
potensielle
og faktiske
negative påvirkninger
på berørte samfunn
i Hydros
verdikjede for
fornybar
energi og
felleseide foretak.
Prosjektene
nevnt nedenfor
er de prosjektene
hvor
Hydro vurderer den iboende risikoen for berørte lokalsamfunn som
høyest.
Sol- og vindprosjekter
i Brasil
Hydro Rein
er et felleseid
foretak eid
av Hydro
og Macquarie
Asset
Management
og er en viktig
leverandør
av fornybar
energi til
Hydro.
Hydro Rein
har en minoritetsandel
i to solkraftverk
i Brasil,
Mendubim
og Boa Sorte,
med oppstart i
2024. Hydro
Rein har også
en
minoritetsandel
i vindparken
Ventos
de São Zacarias,
som for tiden
er under bygging. Alunorte, Albras og Paragominas eier 98% av
stemmerettene
og 10% av
egenkapitalen
i disse prosjektene.
I 2024 ble seks
familier flyttet
på grunn
av byggingen
av Ventos
de
São Zacarias.
To familier
ble flyttet
på grunn
av byggingen
av
Mendubim.
Familiene
deltok i en
konsultasjonsprosess
om
flytteprosessen
og definisjonen
av passende
mitigerende
tiltak. En
handlingsplan
for flytting
er utviklet
i samsvar
med IFC Performance
Standardars,
og mitigerende
tiltak følges
opp i tråd
med dette.
For å
adressere
påvirkningen
på familienes
livsvilkår
er det etablert
en
"Plan for gjenoppretting
av livsvilkår
"
som vil bli
overvåket.
Oppfølging
med enkelte
av de flyttede
familiene
viser at
de er
fornøyde,
men oppfølging
gjenstår fortsatt
med noen
av familiene.
Det er to selvutnevnte
Quilombola
-samfunn i
nærheten
av Ventos
de
São Zacarias-prosjektet.
Prosjektet
utfører FPIC
-konsultasjoner
med
samfunnene
i samsvar
med ILO-konvensjon
169 og IFC
Performance
Standards.
Mitigerende
tiltak avtalt
med interessentene
i FPIC-konsultasjonen
er
enten pågående
eller fullført.
Vindprosjekt
i Sverige
Hydro Rein
er en joint
venture-partner
i Stor-Skjälsjön,
en vindpark
i
den nordlige
delen av Sverige
som gikk
i full drift
i slutten
av 2024.
Fire nærliggende
samiske samfunn
ble opprinnelig
konsultert
om
deres arealbruk,
og bare Ohredahke
sameby
rapporterte
bruk av
det
nordlige området
av prosjektet
for sporadisk
vinterbeite for
rein.
Ohredahke
samiske samfunn
fungerer
som kontaktpunkt
for den
samlede samiske
samfunnsdialogen.
Under utviklingen
,
engasjerte
prosjektet
seg i dialog
med de
nærliggende
samiske samfunnene
som en
del av den
vanlige
offentlige
konsultasjonsprosessen
og under
prosessen for
miljøkonsekvensutredning
(EIA). Dialogen
ble tilrettelagt
av en
prosjektrepresentant
som snakket
samisk, med
mål om å samle
innspill om
bruken av
prosjektområdet
for å minimere
påvirkningen
fra bygging
og drift på
deres livsvilkår
og kulturelle
praksis for
reindrift.
Basert på
dialogen ble
partene
enige om mitigerende
tiltak som
ble
inkludert som
betingelser i
tillatelsene.
Tiltakene
inkluderer
å
minimere prosjektaktiviteter
i vinterbeiteperioden,
med mindre
annet
er avtalt med
det berørte
samfunnet.
Prosjektet
informerer
årlig, og
ved behov under
bygging og
drift, de nærliggende
samiske
samfunnene
om bygging,
vedlikehold,
tjenester,
reparasjoner
og
potensielle
isrelaterte
risikoer ved
vindparken
for å minimere
forstyrrelser
for reindriften
og støtte
deres planlegging.
Støtten
omfatter også
flytting av
rein om nødvendig.
I tillegg
har prosjektet
tidligere gitt
støtte til berørte
samiske
samfunn for
reininfrastruktur.
De avtalte
mitigerende
tiltakene
med de samiske
samfunnene
er
overholdt, og
implementeringen
av tillatelsesbetingelsene
rapporteres til
tilsynsmyndigheten
årlig.
Strømavtale i Norge
I Norge har
Hydro en
avtakskontrakt
med Nordic
Wind Power
DA for
levering av strøm
fra Fosen
vindkraftanlegg.
Nordic Wind
Power er
minoritetseier
i Fosen
Vind DA.
Prosjektene
på Fosen-halvøya
ligger
innenfor samisk
reinbeiteområde.
Avtaler
om mitigerende
tiltak og
kompensasjon
for ekstra kostnader
under byggefasen
ble tidligere
inngått med
de to berørte
reindriftsgruppene.
I oktober 2021
besluttet
Norges Høyesterett
at byggingen
av
vindparken ikke
tilstrekkelig
hadde tatt
hensyn til
rettighetene
til den
samiske befolkningen.
I desember
2023 inngikk
Sør-Fosen Sijte
reindriftsdistrikt
og Fosen
Vind en
avtale. I
mars 2024
ble en avtale
inngått mellom
Nord-Fosen
Siida og
Fosen Vind.
Hydro har
fulgt opp
og vil fortsette
å følge opp
situasjonen.
Strømavtale i
Brasil
Hydro har flere
avtakskontrakter
i Brasil.
Generelt vurderer
vi
menneskerettighetsrisikoene
som høye
i forbindelse
med bygging
av
vannkraftverk
i landet.
Miljøpåvirkninger
med en påfølgende
innvirkning
på lokalsamfunn,
landspørsmål
og mangler
i FPIC-
prosesser er
vurdert som
de mest betydelige
risikoene.
Se kapittelet
Arbeidstakere i verdikjeden f
or informasjon
om Hydros
prosesser
for
å håndtere
risikoer i leverandørkjeden
.
Innsatsfaktorer
for vannkraft
og rene energisystemer
Hydro anskaffer
et bredt spekter
av produkter
og utstyr som
behøves
for kraftproduksjon.
Kobber,
kobolt, litium
og nikkel
er viktige
overgangsmineraler
og innsatsmateriale
for flere komponenter
som
behøves for
energiproduksjon
og infrastrukturutvikling
av rene
energisystemer.
Disse mineralene
er essensielle
i elektromekaniske
komponenter
for
vannkraftoperasjoner, som generatorer, turbiner og kabler, samt
energilagringssystemer
(BESS), sol
og vind. Selv
om disse
mineralene
er viktige
muliggjørere
av den
grønne omstillingen
,
kan
utvinning
og tilhørende
forsyningskjeder
skade
miljøet og negativt
påvirke landrettighetene
til lokalsamfunn,
inkludert
urfolkssamfunn.
Hydro vil fortsette
å kartlegge
og vurdere
påvirkninger
fra gruvedrift,
bearbeiding
og raffinering
av materialer
som brukes
i
nøkkelprodukter
og komponenter
for kraftproduksjon.
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Robuste lokalsamfunn
i en verden
i endring
Et sentralt
element i
Hydros Just
Transition
-rammeverk
er å styrke
samfunnene
der selskapet
har virksomhet.
Måten Hydro
gjør dette
på varierer
fra land til
land og
mellom samfunn.
Hovedbidraget
genereres
fra selskapets
drift gjennom
produksjon
og kjøp av varer
og tjenester,
direkte og indirekte
jobbskaping
og skattebetalinger.
Mens Hydros
tilnærming
til å støtte
robusthet varierer
avhengig av
den lokale
konteksten,
er en felles
faktor
partnerskapstilnærmingen,
som innebærer
samarbeid
med lokale partnere
med sterk
kunnskap
om den lokale
konteksten,
samt sterkt
engasjement
med lokale
samfunnsrepresentanter.
Hydro har en
rekke sosiale
programmer
rettet mot
å bygge lokal
samfunnsrobusthet.
Noen av samfunnsinvesteringene
og
programmene
er knyttet til
for eksempel
gruvetillatelseskrav
i Brasil
og regulerte
vassdrag i
Norge,
mens andre
er frivillige
forpliktelser.
Programmene
retter seg
mot utdanning,
økonomisk vekst,
anstendig
arbeid, entreprenørskap,
kapasitetsbygging
og styrking
av
institusjoner.
I 2024 brukte
Hydro rundt
NOK 300
millioner totalt
på
samfunnsinvesteringer,
investeringer
gjennom Hydro
Sustainability
Fund, veldedige
donasjoner,
sponsing
og TerPaz
(lokale
samfunnssentre).
Ekskludert
TerPaz
er det en
økning på
30 prosent
sammenlignet
med året før,
hovedsakelig
på grunn av
våre økte
samfunnsinnsatser
i Brasil og
en økning i
Hydro Sustainability
Fund.
Se
Note S3.1
for mer informasjon.
I 2024 piloterte
Hydro et program
for å øke
finansieringen
til
prosjekter i tråd
med selskapets
Just Transition
-rammeverk
i
samfunnene
der selskapet
opererer.
Prosjektet
inviterte
ansatte til
å
søke om støtte
til eksterne
partnere, som
lokale organisasjoner
,
for å
gjennomføre
prosjekter
som støtter
en rettferdig
omstilling i
lokalsamfunnet.
36 prosjekter
ble valgt for
støtte i
pilotfasen.
Hydro støtter
også lokalsamfunn
gjennom kompetanseoverføring
gjennom selskapets
samarbeid
med universiteter
og
forskningsinstitusjoner.
Dette inkluderer
samarbeid
med tre
akademiske institusjoner
i Pará, Brasil,
og Universitetet
i Oslo
gjennom Biodiversity
Research
Consortium
Brazil-Norway.
I tillegg
gir Hydro stipend
til utvalgte
PhD-kandidater
som forsker
på områder
relevante for
selskapets
forretningsområder.
Hydro er også
sponsor
av et professorat
i Norge
og har flere
adjungerte
professorer
blant
sine egne ansatte.
Se avsnittet
om partnerskap
i kapittelet
om
forretningsatferd
for mer informasjon.
Ferdigheter
og arbeidsplasser
for framtidens
lavkarbonøkonomi
En risiko forbundet
med avkarboniseringstiltak
er at sosiale
ulikheter
øker ettersom
nye teknologier
introduserer
behovet for
en annen
type ferdigheter
eller bringer
andre endringer
til arbeidsmarkedet.
For
å adressere
dette inkluderer
Hydros Just
Transition-rammeverk
et
fokus på å sikre
at folk har de
nødvendige
ferdighetene
og jobbene
for fremtidens
lavkarbonøkonomi.
Hydros ambisjon
er å gi 500
000 mennesker
med essensielle
ferdigheter
for fremtidens
økonomi innen
2030. Innsikten
fra måling
av antall
mennesker
nådd og virkningen
av initiativene
gjør Hydro
bedre rustet
til å velge
og gjennomføre
fremtidige initiativer
med
positiv innvirkning.
I 2024 nådde
Hydro
mer enn 44
000 mennesker,
noe som setter
det totale antallet
nådd til 241
000 mennesker
siden
2018. Hydro
er fortsatt
i rute for
å nå målet
om 500 000
innen
utgangen av
2030. Kontinuerlig
forbedring
av nåværende
initiativer
og utvikling
av nye initativer
med høy
mulighet til
å påvirke er
viktige
fokusområder.
Innhold
Berørte
lokalsamfunn
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S3 Noter til Berørte
lokalsamfunn
S3.1 Lokale investeringer,
veldedige
donasjoner
og sponsoravtaler
Rapporteringsprinsipper
Lokale investeringer omfatter utgifter
og tid som brukes og fordeler
for selskapet og lokalsamfunnene.
Samfunnsinvesteringer er knyttet til langsiktig
strategisk engasjement i, og
partnerskap med,
samfunnsorganisasjoner for å håndtere
et begrenset utvalg av sosiale
spørsmål valgt av Hydro
for å
beskytte sine langsiktige aksjonærers
og interessenters interesser.
Veldedige donasjoner er
engangsbeløp eller sporadisk
støtte til gode formål basert
på behov og
henvendelser fra veldedige og samfunnsnyttige
organisasjoner,
forespørsler fra ansatte, eller
ved
eksterne hendelser som krever krisehjelp.
Sponsoravtaler er forretningsrelaterte
aktiviteter som skal gi et direkte
bidrag til selskapets suksess
gjennom å fremme selskapets identitet,
merkevare eller andre aspekter
i samarbeid med veldedige
og
lokale organisasjoner.
TerPaz (lokale
samfunnssentre) inkluderer Hydros
bidrag til offentlige initiativer
i delstaten Pará i Brasil,
med fokus på sosial utvikling i lokalsamfunnene.
Initiativene omfatter bygging
av lokale samfunnssentre
som gir beboerne tilgang til tjenester
som medisinske og
juridiske tjenester,
opplæring og profesjonelle
kurs.
Alle Hydros anlegg rapporterer
årlig om alle lokale investeringer,
veldedige donasjoner,
sponsoravtaler og
andre relaterte initiativer.
Lokale investeringer,
veldedige donasjoner
og sponsoravtaler
betalt gjennom
året
1)
Millioner NOK
2024
2023
2022
2021
2020
Lokale investeringer
2)
75
48
51
30
42
Veldedige
donasjoner og
sponsoravtaler
2)
50
48
25
25
14
TerPaz
(lokale samfunnssentre)
175
27
178
Totalt
300
123
254
55
56
1) Verdiene som rapporteres er
basert på utgifter
knyttet til prosjekter
gjennomført i rapporteringsåret,
og er ikke direkte
sammenlignbare
med
periodiseringen av relaterte
kostnader i regnskapet.
De rapporterte utgiftene
er ikke direkte sammenlignbare
med historiske tall på
grunn av
forskjellige praksiser i innsamlingen
av informasjonen.
2) I 2021 inkluderte vi Hydro
Extrusions i de rapporterte
tallene for første
gang.
Økningen i lokale investeringer i 2024
skyldes hovedsaklig økte investeringer
i Brasil, inkludert Hydro
Sustainability Fund på 15 MNOK
i 2024. Hydro økte også investeringene
til TerPaz
i 2024, herunder
etablering av lokale samfunnsentre.
I tillegg til ovennevnte brukte
Hydro 317 000 kroner på
den tekniske
skolen i Barcarena, som sto
ferdig i 2022.
I tillegg til utgiftene i 2024,
avsatte Hydro i desember
2024 NOK 300 millioner for
å støtte lokalsamfunnene
langs rørledningen mellom Paragominas
-gruven og Alunorte-raffineriet
i Brasil. De avsatte
midlene vil støtte
infrastruktur som veier, samfunnssentre
og vannsystemer, samt
produksjonsanlegg for lokale
bønder og
ferdighetsutvikling i de kommende årene.
S3.2 Mål for
samfunnsansvar
Rapporteringsprinsipper
Utdanning henviser til tiltak innenfor
det formelle utdanningssystemet,
fra grunnskole til universitet.
Eksempler på tiltak er opplæring
av lærere og eksterne stipender.
Kapasitets- eller ferdighetsbygging henviser
til all opplæring og kompetansebygging
utenfor formelle
utdanningssystemer. Eksempler
på dette er traineer og Hydros
leverandørutviklingsprogram som
er
etablert i Brasil.
Vi har utviklet et rammeverk
og en metodikk for å telle personer
som påvirkes av våre programmer
og
initiativer for å sikre konsistens
i hvordan vi måler fremgang
på tvers av selskapet. Metodikken
dekker
tiltak knyttet til utdanning og kapasitetsbygging
og
er tilgjengelig her.
Mål for samfunnsansvar
1 000 personer støttet
Akkumulert
siden 2018
2024
2023
2022
2021
2020
Utdanning-
og ferdighetsbygging
241
44
40
25
21
60
Alle forretningsområdene bidrar i
tråd med den opprinnelige ambisjonen
om å nå 500 000 mennesker
med
våre programmer innenfor utdannings
-
og ferdighetsbygging.
Merk at 2020-resultatene var
betydelig høyere på grunn av
ett bestemt initiativ i India, og
nådde nærmere 30
000 mennesker.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Forretningsetikk
Hvorfor det
er viktig
Som et globalt
aluminium-
og fornybar
energiselskap
med virksomhet
i mer enn 40
land og
interaksjon
med et stort
antall
forretningspartnere,
inkludert
mer enn 30
000 leverandører
er Hydro
avhengig av
åpenhet, tillit,
etisk atferd
og etterlevelse
av lover og
forskrifter gjennom
hele organisasjonen
og verdikjeden.
Etterlevelse
av gjeldende
lover,
forskrifter
og Hydros retningslinjer,
prosedyrer
og veiledninger
kan bidra til
å redusere
en rekke risikoer,
deriblant de
som er forbundet
med korrupsjon,
konkurranse,
økonomiske
sanksjoner,
menneskerettigheter,
sikkerhet,
helse,
sikring, miljø,
personvern
og selskapets
rapporteringskrav
.
Manglende
overholdelse
av gjeldende
forskrifter
og forventninger
til
ansvarlig forretningsdrift
kan føre
til tap av lisens
til å drive
virksomhet og
kan utsette
Hydro for
granskninger,
administrative,
strafferettslige
og sivilrettslige
sanksjoner
som bøter
og straffer,
noe
som kan
ha vesentlig
påvirkning på
økonomiske
resultater.
I tillegg
kan det oppstå
negative konsekvenser
for enkeltpersoner
og skade
på selskapets omdømme.
Vår tilnærming
Hydro forplikter seg til å følge en
etisk forretningspraksis
og gjeldende
lover og regler i hele organisasjonen
og verdikjeden. Hydros regler
for
arbeidsetikk (
Code of
Conduct
) er godkjent av styret, og danner
fundamentet for arbeidet med å
gjøre de riktige tingene og
alltid opptre
med integritet i den globale organisasjonen,
uavhengig av hvor
selskapet driver virksomhet.
I Hydro defineres etterlevelse som
det å følge gjeldende lover
og
regler, i tillegg til Hydros
styrende dokumenter.
Det er etablert
policyer, prosedyrer
og retningslinjer som skal veilede
linjeledere i å
følge Hydros krav til etterlevelse. Det
legges særlig vekt
på å redusere
risiko for manglende etterlevelse innen
områder som finansiell
rapportering, antikorrupsjon, konkurranse,
personvern, økonomiske
sanksjoner, menneskerettigheter,
trygghet, helse, miljø og sikkerhet
.
Hydros etterlevelsessystem er basert
på en klar styringsstruktur
med
definerte roller og ansvar for aktiviteter
knyttet til etterlevelse i
selskapet. Eierne av risikostyring
for etterlevelse definerer
konsernomfattende retningslinjer
og prosedyrer, og
er ansvarlige for å
etablere opplærings- og bevissthetsplaner.
I juridiske enheter der
Hydro har mindre enn 100 prosent
av stemmerettighetene jobber
Hydro gjennom styret for å fremme
prinsippene i Hydros regler for
arbeidsetikk og styrende dokumenter.
I 2024 har Hydro fortsatt
arbeidet med å styrke selskapets etterlevelse
gjennom ulike
oppdateringer og forbedringer.
Risikostyring knyttet til etterlevelse
er integrert i Hydros prosesser
for
forretningsplanlegging, risikostyring
og oppfølging. Dette omfatter
også relevante risikoreduserende
tiltak og relevante nøkkelindikatorer
(KPI-er). Framdrift og eventuelle
problemstillinger knyttet til
etterlevelse tas opp på kvartalsvise
møter i internstyrene som
hvert av
forretningsområdene har med konsernsjefen.
Det sendes en årlig
rapport om etterlevelse til styret. Selskapets
øverste leder for
etterlevelsesfunksjonen rapporterer
til styret via styrets revisjonsutvalg
etter eget skjønn. I tillegg deltar leder
for etterlevelsesfunksjonen
på
alle møter i styrets revisjonsutvalg,
og gir kvartalsvise oppdateringer
om etterlevelse til utvalget. Leder for
etterlevelsesfunksjonen har også
jevnlige møter med styret.
Hydro overvåker
hendelser
knyttet til forretningsdrift
gjennom saker
som rapporteres
til linjeledelsen,
støttefunksjoner,
Hydros
varslingskanal,
AlertLine,
kvartals-
og årsrapportering
fra
forretningsområdene
og informasjon
som samles
inn fra selskapets
juridiske avdeling
og etterlevelsesfunksjon
.
Mål og ambisjoner
Forpliktelse til å bygge
en kultur for tillit og integritet
Resultater
703
Saker rapportert gjennom
AlertLine
51 216
Gjennomførte kurs
i etterlevelse
77 %
Integritetskultur-indeks
Hydros medarbeiderundersøkelse,
Hydro
Monitor,
måler
medarbeidernes
oppfatning
av Hydros
integritetskultur.
Poengsummen
måles mot eksterne
benchmarks
og er en
del av KPI-
ene i konsernsjefens
målekort. I
2024 ble indeksen
for
integritetskultur
målt på nytt,
og resultatene
har en positiv
trend siden
2020.
Hydro ønsker
å bygge en
tillitsbasert
kultur,
der de ansatte
føler de
kan stille spørsmål,
søke råd, ta
opp bekymringer
og rapportere
mistanke
om brudd
på reglene
for arbeidsetikk,
gjeldende lovgivning
eller Hydros forpliktelser.
Bekymringer
og klager kan
tas opp med
den lokale
ledelsen,
men ansatte
kan også ta
opp saken
direkte med
HR, HMS,
tillitsvalgte,
etterlevelsesfunksjonen
eller selskapets
advokater.
Medarbeidere,
innleide
og andre kan
også bruke
Hydros
konfidensielle
varslingskanal,
AlertLine,
der bekymringer
kan
rapporteres til
konsernets
internrevisjon
.
AlertLine
muliggjør anonym
rapportering,
og er tilgjengelig
på flere
språk. Varsler
kan sendes
på nettet eller
via gratis
telefonnumre
som
er oppført på
Hydros intranett
og på Hydro.com.
Hydro godtar
ikke
gjengjeldelse
mot personer
som i god
tro stiller
et spørsmål,
tar opp
en bekymring,
rapporterer
mistanke
om regelbrudd
eller deltar
i en
intern gransking.
For mer informasjon
om bruk av AlertLine,
se
note
G1.
Lederen for
Hydros internrevisjon
er uavhengig
av
linjeorganisasjonen,
og rapporterer
til Hydros
styre og styrets
revisjonsutvalg.
Lederen for
Hydros internrevisjon
deltar i
alle styrets
revisjonsutvalgsmøter
og gir kvartalsvise
oppdateringer
til utvalget
og
konsernledelsen om saker som rapporteres via AlertLine samt
interne revisjonsaktiviteter. Hydros internrevisjon har ressurser i
Norge, Brasil og Nord-Amerika.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Antikorrupsjon
Å opptre
med integritet
og bekjempe
korrupsjon
er en viktig
del av
det Hydro anser som ansvarlig forretningsadferd. Hydro godtar ikke
noen form
for bestikkelser
eller korrupsjon,
tilretteleggingsbetalinger
eller kickbacks.
Hydro forplikter
seg til å
overholde
alle gjeldende
lover og forskrifter
for å bekjempe
korrupsjon
og bestikkelser,
inkludert FNs
konvensjon
mot korrupsjon.
Gjennom Hydros
omfattende
rammeverk
for etterlevelse
arbeider
selskapet systematisk
for å bekjempe
korrupsjon
og sikre
etterlevelse i
hele den globale
organisasjon.
Hydros
antikorrupsjonsprogram
gir en oversikt
over hovedelementene
i
Hydros antikorrupsjonsarbeid,
som inkluderer
risikovurderinger,
tone
fra toppen,
retningslinjer
og prosedyrer,
opplæring
og
kommunikasjon,
risikostyring
for tredjeparter,
rapportering
og
undersøkelser
samt disiplinærtiltak.
Hovedpilarene
i rammeverket
for
etterlevelse
er illustrert i
figuren nedenfor.
Funksjoner
som er involvert
i kommersielle
aktiviteter
og
samhandling
med offentlige
tjenestemenn,
spesielt i
regioner
med
høy iboende
korrupsjonsrisiko,
er mest utsatt,
og er dermed
aktuelle
for opplæring
i etterlevelse
.
Integritet
og etterlevelse
Personvern
og cybersikkerhet
Hydros globale
rammeverk
for personvern
utgjør de
obligatoriske
reglene for
personvern
(BCR), og
sikrer etterlevelse
av EUs
personvernforordning
(GDPR). Utpekte
personvernkoordinatorer
for
alle forretningsområder
og stabsfunksjoner
danner en
del av
personvernnettverket,
som ledes
av leder for
personvern.
Hydro
jobber kontinuerlig
for å gjøre
nettverket kraftigere,
og nettverket
anses som viktig for et velfungerende personvernprogram. Siden
programmet
ble etablert
i 2018,
har Hydro
også gjort flere
forbedringer
i prosedyrer
og støtteprosesser
i
personvernprogrammet,
for å tilpasse
det til virksomheten.
Cyberkriminalitet
er et økende
globalt problem
som eksponerer
Hydro for en
rekke trusler
mot integritet,
tilgjengelighet
og
konfidensialitet
i Hydros
systemer.
Truslene
kan bestå i
forsøk på
å
få tilgang til
informasjon,
angrep av
løsepengevirus,
installasjon
av
destruktive programmer,
tjenestenekt
og andre
brudd på
digital
sikkerhet.
Et cyberangrep kan ha en rekke forskjellige konsekvenser, for
eksempel HMS
-hendelser,
driftsavbrudd
og lekkasje
av private eller
konfidensielle
data.
Hydros økonomidirektør
er øverste
sponsor og
eier av Hydros
flerårige konsernprogram
for forbedring
av cybersikkerhet
etter
cyberangrepet
på Hydro i
2019. Videre
har styrets
revisjonsutvalg
tilsyn med
Hydros samlede
risikoprofil,
der cybersikkerhetsrisikoen
vurderes regelmessig
.
Vurdering
av cyberrisiko
er en integrert
del av Hydros
risikostyringssystem
for å sikre
at forretningsområdene
er bevisste
på hvordan
cyberrisiko
kan påvirke
kritiske eiendeler
og aktiviteter.
Kritiske ressurser
både i anlegg
og i selskapets
IT-plattform
er
underlagt sikkerhetsovervåking
samt interne
og eksterne
krav til
sikkerhet. Alt
personell med
tilgang til
sensitiv informasjon
er
underlagt taushetsplikt
og er pålagt
å håndtere
informasjon
i henhold
til selskapets
retningslinjer
og krav.
Konsernets IT
-plattform tilbyr
tjenester som
digitalt samarbeid,
ressursplanlegging,
personaldatabaser
og systemer
for ekstern
rapportering.
Denne plattformen
moderniseres
for å
motstå de
skiftende cybersikkerhetstruslene
og er også
atskilt fra
anleggets
industrielle
kontrollsystemer.
Offensiv sikkerhetstesting
av selskapets
IT-plattform
samt kritiske
ressurser ved
anleggene
utføres også
regelmessig.
De ansattes
personlige
bevissthet
og atferd
er viktig for
å redusere
cyberrisiko. Nettsikkerhetsopplæring
for alle 13
000 IT-brukere
og
rollespesifikk
opplæring for
brukere
av industrielle
kontrollsystemer
gjennomfør
es årlig.
Opplæring i
krisehåndtering
knyttet til
scenarioer
for cybersikkerhetshendelser
gjennomføres
også med
jevne
mellomrom
på konsernnivå
.
Kurs i etterlevelse
I Hydro tilbys
opplæring i
samsvarsbevissthet
om en rekke
emner, og
består av klasseromsopplæring,
workshops,
allmøter og
ulike e-
læringsmoduler.
De etiske
retningslinjene
angir at alle
ansatte
forventes å
delta i nødvendig
opplæring.
I 2024 ble
det gitt opplæring
i emner innen
korrupsjonsbekjempelse,
Hydros etiske
retningslinjer,
konkurranselovgivning,
personvern,
handelssanksjoner,
menneskerettigheter,
integritet
og markedsreguleringer.
Hydro tilbyr
også antikorrupsjonsopplæring
til utvalgte
tredjeparter,
inkludert
leverandører.
Opplæring i
etterlevelse
utføres hovedsakelig
av
konsernets
etterlevelsesfunksjon
og advokater,
men andre
konsernfunksjoner
og spesialister
på etterlevelse
i
forretningsområdene
utfører også
slik opplæring.
Se tall
for
opplæringsaktiviteter
fullført av Hydros
ansatte i 2024
i
note S1.5
.
Styrets revisjonsutvalg
har et årlig
fordypningsmøte
om etterlevelse.
Håndering
av leverandørrelasjoner
Bekjempelse
av korrupsjon
og respekt
for menneskerettigheter
er en
integrert del
av Hydros leverandørkrav.
Se kapittelet
Arbeidstakere
i
verdikjeden
for informasjon
om Hydros leverandørkjede
og hvordan
Hydro screener
sine leverandører
og forretningspartnere.
Hydro overvåker
betalingsstatistikk
for å forhindre
forsinkede
betalinger til
leverandører,
med automatiske
dashbord
for å spore
etterlevelse
på daglig basis
i ca. 80
prosent av Hydros
enheter
globalt. Betalingsvilkårene
varierer
mellom kjøpskategorier,
mellom
regioner og
etter type virksomhet.
I 2024 var
gjennomsnittlig
betalingstid for
Hydros oppstrømsenheter
33 dager,
mens det for
nedstrømsenheter
var 45 dager.
92 prosent
av fakturaene
ble betalt i
tide i henhold
til avtalte
vilkår.
Produktkvalitet
og -ansvar
Produktkvalitet
omfatter kvalitetsspesifikasjoner
i bruksfasen
for
Hydros produkter,
i tillegg
til kriterier for
produktenes
karbonavtrykk
og miljøpåvirkning.
For å oppfylle
kundenes
krav til produktkvalitet
og
ansvarlig leverandørkjede
jobber Hydro
for å sertifisere
selskapets
produksjonsanlegg i henhold til Aluminium Stewardship Initiative
(ASI). Hydro
er aktivt ASI-medlem,
og 79 av selskapets
produksjonsanlegg
er sertifisert
i Hydros
verdikjede
fra bauxitt til
ferdige produkter.
Hydros sertifiseringer
er oppsummert
i
note G1.5
i
vedlegg.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Åpenhet
Åpenhet er
viktig for å
skape like
konkurransevilkår
globalt,
og for å
trygge selskapets
omdømme.
I tråd med
sine medlemsforpliktelser
i
International
Council
on Mining and
Metals (ICMM)
rapporterer
Hydro
i henhold til
GRI-standardene,
Extractive
Industries
Transparency
Initiative (EITI)
og ytterligere
ICMM-spesifikke
krav.
Se oversikt
over lovpålagte
rapporteringskrav
i kapittelet
Generell
informasjon
.
Partnerskap
Hydro kan
bidra til
ansvarlig forretningsførsel
gjennom regelmessig
involvering
av leverandører,
kunder og
forretningspartnere.
Ved
å
snakke om samsvar
og ESG-temaer,
konsekvent
opptre med
integritet, følge
etiske standarder
og kreve at
våre motparter
overholder
de samme
standardene,
kan Hydro
ha en positiv
påvirkning på
den bredere
forretningsførselen
.
Hydro har også
som mål å
ha en positiv
påvirkning
på kampen
mot
bestikkelser,
korrupsjon
og brudd
på menneskerettighetene
gjennom
sine partnerskap,
og selskapet
er i aktiv
dialog med
offentlige
myndigheter
og andre interessenter
om disse spørsmålene
.
Hydro jobber
gjennom industri
og bransjeforeninger
for aluminium
for
å heve standarden
innen
miljø, samfunn
og selskapsledelse
i
bransjen, og
sikre like
konkurransevilkår
for global
aluminiumproduksjon.
Hydro er
medlem av
bransjeorganisasjonen
International
Council
on Mining and
Metals (ICMM),
som gir
selskapet
mulighet til
å delta i
utviklingen
av miljø-
og
samfunnspraksis
i bransjen
og utveksle
beste praksis.
Hydro er
også
en av grunnleggerne
av Aluminium
Stewardship
Initiative
(ASI). For å
styrke Hydros
kunnskaper
og sikre
en vitenskapelig
tilnærming
til
rehabiliteringen
ble det norsk
-brasilianske
forskningskonsortiet
(BRC)
opprettet i
2013. Se
mer informasjon
om BRC
i avsnittet
om
Biologisk
mangfold og økosystemer
.
Det er viktig
å stå sammen
og gjøre
en felles innsats
i kampen
mot
korrupsjon.
Hydro har
samarbeidet
med Transparency
International
Norway i mange
år. Hydro
er også medlem
av det maritime
antikorrupsjonsnettverket
MACN, som
gir verdifull
innsikt i maritim
sektor − som
er en viktig
del av selskapets
forsyningskjede.
Gjennom
Alunorte, Albras, Paragominas og Norsk Hydro Brasil, har Hydro
vært tilsluttet
Business Pact
for Integrity
and Against
Corruption
siden 2018.
Pakten er
utarbeidet
av Ethos
Institute i
samarbeid
med
globale organisasjoner
som FN
og World Economic
Forum, med
mål
om å få selskaper til å slå seg sammen i arbeidet for et mer etisk
marked og
for å bekjempe
bestikkelser
og korrupsjon
i Brasil.
Hydros
selskaper i
Brasil har
forbedret
integritetsresultatene
som er
rapportert i henhold
til Ethos’
integritetsindikatorer
.
I Norge deltar
Hydro i en
rekke forsknings
-, utviklings-
og
innovasjonsprosjekter
og sentre
som er støttet
økonomisk
av norske
offentlige organer eller EU-organer. Blant dem er Forskningsrådet,
Enova, Innovasjon
Norge, SIVA
og EU Horizon.
Økonomisk
støtte fra
Norges forskningsråd
utbetales
hovedsakelig
for å refundere
forsknings-
og utviklingskostnader
i prosjekter
der Hydro
samarbeider
med akademia
og forskningsinstitusjoner
som NTNU
og
forskningsinstituttet
SINTEF.
Disse prosjektene
gjennomføres
også
ofte i samarbeid
med andre
industriaktører
og teknologiutviklere
innen prosessindustrien
og energifeltet.
Økonomisk
støtte fra Enova
mottas hovedsakelig
for Hydro
-prosjekter
som søker
å demonstrere
nye teknologier
i liten industriell
skala. Hydro
var i 2024
også partner
i 11 forsknings
-
og innovasjonssentre
som er delfinansiert
av Norges
forskningsråd
under Forskningssentre
for miljøvennlig
energi:
●
HighEFF –
Senter for
en energieffektiv
og konkurransedyktig
industri for fremtiden
●
InterPlay –
Integrert
knutepunkt
for energisystemanalyser
●
ZeMe – Nullutslippsmetallproduksjon
●
NTRANS –
Norsk senter
for energiomstillingsstrategier
●
HydroCen
– Norsk forskningssenter
for vannkraftteknologi
●
HYDROGENi
– Norsk senter
for forskning
og innovasjon
innen
hydrogen og
ammoniakk
●
MoZEES
– Mobility
Zero Emission
Energy Systems
●
NorthWind
– Norsk forskningssenter
for vindenergi
●
BLUES – Flytende
strukturer
for neste
generasjons
havindustrier
●
NORCICS –
Norsk senter
for cybersikkerhet
i kritiske sektorer
●
PhysMet – Senter
for bærekraftig
og konkurransedyktig
metallurgi-
og produksjonsindustri.
Forskningssentrene
engasjerer
seg i tverrfaglige
aktiviteter
med en
tidsramme
på opptil
åtte år, og
med et bredt
spekter
av partnere
fra
industri, teknologi
og akademia.
Hydro deltar
også i andre
nasjonale
og EU-finansierte
FoU-prosjekter
knyttet til teknologi
for resirkulering
av forbrukerskrap,
basert på
etterspørselen
etter produkter
med lavt karbonfotavtrykk
i markedet.
Hydros FoU-program
omfatter felles
prosjekter
med eksterne
forskningsinstitusjoner
som SINTEF,
NTNU, IFE,
Universitetet
i Oslo
og University
of Auckland
i New
Zealand.
Hydro har hatt
et samarbeid
med Amnesty
International
Norway
siden 2002.
Samarbeidet
er basert
på opplæring
knyttet til
menneskerettigheter
og dialogmøter
om relevante
dilemmaer
på
dette området.
Hydro er også
aktivt Medlem
av Nordic Business
Network for Human
Rights, som
koordineres
av det danske
Institut
for menneskerettigheder.
For å bidra til
å utvikle
og styrke styring
og
prosedyrer
knyttet til
menneskerettigheter
deltar Hydro
også i andre
relevante forum,
som ICMM,
ASI og
FNs Forum
for næringsliv
og
menneskerettigheter.
For informasjon
om Hydros
samfunnsinvesteringer
og sosiale
programmer,
se
note S3
.
I tillegg samarbeider
Hydro med
globale og lokale
bransjeorganisasjoner,
frivillige organisasjoner
og andre
organisasjoner.
Se note
G1.6 i vedlegg
og
Hydro.com
for mer
informasjon
om partnerskap
.
Samfunnskontakt og lobbyvirksomhet
Hydro anerkjenner
verdien av
å samhandle
med offentlige
myndigheter
og andre interessenter
når det gjelder
utvikling av
ulike
politiske initiativ
som påvirker
vår bransje.
Hydro samhandler
primært
med beslutningstakere
i land hvor
Hydro har
betydelig virksomhet,
som Norge,
Brasil og USA,
og med regionale
strukturer
som
institusjoner i
EU og relevante
EU-medlemsland.
Denne
samhandlingen
går i hovedsak
ut på å sikre
konkurransedyktige,
stabile og
forutsigbare
rammebetingelser,
skatteregimer
og
lovgivning som
påvirker Hydros
aktiviteter.
Hydros
samfunnskontaktvirksomhet
fokuserer
generelt på
spørsmål knyttet
til energi, industripolitikk,
klima, bærekraft
og handel.
Hydro fremmer
sine synspunkter
i saker som
har stor
betydning,
enten gjennom
direkte samhandling
med offentlige
myndigheter
eller
andre interessenter,
eller via
ulike bransjeorganisasjoner.
Se GRI-
standard 2-29
i selskapets
GRI-indeks
på
Hydro.com/gri
.
I tillegg deltar
Hydro i tenketanker,
særlig i
Brussel, og
vi involverer
oss jevnlig i
diskusjoner
med ulike
frivillige organisasjoner
.
Flest ressurser
settes av
til støtte
for viktige
saker i EU,
Brasil, USA
og Norge, gjennom
bransjeforeninger
og direkte
dialog med
myndigheter
og beslutningstakere.
Hydro er i
dialog med
gjeldende
skattemyndigheter
i Norge,
EU, Brasil
og der det
er relevant.
Hydro
kan også drøfte
grunnleggende
utvikling og
problemstillinger
knyttet
til skatt med
andre foretak
.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro støtter
prinsippet om
fri og rettferdig
handel, og
arbeider for
å
skape like konkurransevilkår.
Gjennom Hydros
påvirkningsarbeid
støtter Hydro
også klimamålene
i Parisavtalen
.
Hydro støtter
markedsbaserte
løsninger
for prising
av karbonutslipp,
som EUs kvotehandelssystem
ETS (Emissions
Trading
System). En
viktig del av
dette systemet
er muligheten
til å kompensere
for
ekstrakostnaden
som skjer
innad i EU
for å kunne
opprettholde
konkurranseevnen
for globale
industrier
som aluminium.
Prising
av
utslipp knyttet
til importerte
produkter
gjennom
en klimatoll
(karbongrensejusteringsmekanisme,
CBAM) skal
etter planen
fases
inn med start
i 2026.
Rapporteringsperioden
startet 1.
oktober 2023.
Hydro mener
det er viktig
for aluminiumsindustrien
at CBAM
gjennomgås
og testes
både før endelig
implementering
og
kontinuerlig i
løpet av den
aktive fasen,
at hull i mekanismen
tettes,
og at indirekte
kostnadskompensasjon
forblir et viktig
karbonlekkasjeinstrument
.
European Green
Deal, EUs
grønne vekststrategi
er et veikart
som
skal legge
grunnlaget
for at EU
skal oppnå
karbonnøytralitet
i EU
innen 2050,
og omfatter
regelverk for
utvikling av
markeder
for
lavkarbonprodukter
og sirkulære
produkter i
tillegg til strengere
mål
for utslippsreduksjoner.
Hydro ser interessante
muligheter
både i
dette veikartet
og i Critical
Raw Materials
Act og Net
Zero Industry
Act.
Den politiske
agendaen i
EU er i endring.
Hydro antar
at EUs Green
Deal vil være
en viktig
byggestein for
den nye
EU-kommisjonen,
men
forventer sterkere
vekt på
konkurranseevne,
robusthet
og forsvar.
Kommisjonen
har kunngjort
at den vil lansere
en Clean
Industrial
Deal and Circular
Economy
Act, inkludert
en Industrial
Decarbonization
Accelerator
Act. Initiativene
forventes
å inneholde
elementer som
støtter Hydros
strategiske
retning og
2050-veikart
for
avkarbonisering
.
Hydros hovedsyn
på EUs
energipolitikk
er at Europa
først og fremst
trenger mer
produksjonskapasitet
for fornybar
energi, og
at
markedsinngrepene
bør være
midlertidige
og rettet mot
å redusere
kostnadene
for sårbare
forbrukere. På
lang sikt
bør kraftmarkedene
få fungere
slik at det
gis riktige
prissignaler
for investeringer
i
produksjon
av fornybar
energi.
I Norge arbeider
Hydro for
å sikre langsiktige
og forutsigbare
rammebetingelser
for industrien,
spesielt når
det gjelder
tilgang til
fornybar strøm
til konkurransedyktige
priser og effektive
tiltak for å
redusere karbonlekkasjer
.
I 2024 inngikk
den norske
regjeringen
en avtale
med de viktigste
fagforeningene
og bransjeorganisasjonene
om et rammeverk
for
CO2-kompensasjonsordningen
frem mot
2030. Avtalen
omfattet
fjerning av CO2
-prisgulvet,
innføring
av et finansieringstak
på 7
milliarder kroner
og en klima
-
og energikobling
der de
kompensasjonsberettigede
selskapene
må bruke 40
prosent av
kompensasjonen
på klima-
og energitiltak.
Detaljer
om klima-
og
energitilkobling,
herunder
hvilke tiltak
bedriftene kan
inkludere,
vil bli
fastsatt i den
norske CO2
-kompensasjonsordningen
.
I juli 2023
ble landbasert
vindutvikling
i Norge inkludert
i plan-
og
bygningsloven,
noe som ga
lokale kommuner
effektiv vetorett.
Etter
endringene
i reguleringen
har Hydro jobbet
for å bygge
forståelse
for
behovet for
mer fornybar
kraft i kommuner
og regioner.
Hydro har etablert
et kontor i
Washington
D.C. for å
støtte Hydros
ledende posisjon
innen
resirkulering
og ekstrudering
i USA. Norge
signerte en intensjonsavtale
med den amerikanske
regjeringen
om
handel i kritiske
råvarer.
Hydro støtter
samarbeid
på
markedsorientert
handel. Hydro
støtter økt
handel mellom
Norge og
USA og vil fortsette
å arbeide for
forutsigbare
og konkurransedyktige
rammeverk
og vilkår
for aluminiumsbransjen
i USA.
I 2024 ble det
satt av i
alt 16 årsverk
til samfunnskontakt
og
lobbyvirksomhet.
Dette omfatter
personer i
Norge, EU,
Brasil og
USA. I EU rapporteres lobbyvirksomhet offentlig gjennom EUs
åpenhetsregister.
I USA er
Hydro registrert
og i samsvar
med Lobby
Disclosure Act.
En oversikt
over Hydros
medlemskap
i forskjellige
bransjeforeninger
er tilgjengelig
på
Hydro.com
.
I henhold til
Hydros globale
direktiver kan
ikke selskapet
yte
økonomiske
bidrag til
politiske partier.
Hydro har ingen
indikasjoner
på at slike
bidrag fant
sted i 2024.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Manglende
overholdelse
av standarder
for
forretningsetikk
Avvikssaker
rapporteres
normalt til linjeledelsen
og/eller
støttefunksjoner,
deriblant konsernets
etterlevelsesfunksjon,
internrevisjon,
personavdeling,
advokater,
HMS, finans
og regnskap.
Avvik kan
også rapporteres
via Hydros
AlertLine,
som gir mulighet
for
anonym rapportering
med mindre
annet er forbudt
i henhold til
lokal
lovgivning,
eller Canal
Direto, varslingskanalen
som er utviklet
for
eksterne interessenter
i Brasil. Se
note G1.1
for mer informasjon.
Potensielle tilfeller
av manglende
etterlevelse
som rapporteres,
gjennomgås
først en innledende
vurdering.
Hvis en undersøkelse
iverksettes, blir
den ofte ledet
av Hydros internrevisjon.
I noen
tilfeller,
når det anses
som hensiktsmessig,
utføres undersøkelsen
av
eksterne tredjeparter.
En konsernomfattende
prosedyre
definerer
prosessen og
tilnærmingen
ved undersøkelser.
Hydros internrevisjon
sikrer en uavhengig
og objektiv
undersøkelse
og rapportering
av
resultatene.
Manglende
overholdelse
av lover og
forskrifter
Vesentlige
tilfeller
av manglende
overholdelse
er definert
som alle
vesentlige
pågående
eller truede
rettssaker
og krav som
et
konsolidert Hydro
-selskap
er part i. Tilfeller
av manglende
overholdelse
av lover
eller forskrifter
som har resultert
i en bot på
NOK 1 million
utstedt
av en offentlig
myndighet,
samt relevant
utviklinger i
saker som
kan ha en
vesentlig
omdømmemessig
eller
økonomisk innvirkning,
rapporteres
nedenfor.
Ingen nye tilfeller
av manglende
overholdelse
av lover og
forskrifter
som resulterte
i betydelige
bøter ble
registrert i
2024.
Se
Note G1.2
for mer informasjon.
De gjenværende
aspektene
av den tidligere
rapporterte
saken som
involverer miljøoverholdelsesproblemer
i Hydros støperi
The Dalles,
Oregon, USA,
ble løst 11.
desember
2023. Hydro
Extrusion
USA,
LLC ble dømt
i henhold
til en forhandlet
tilståelsesavtale.
Under
tilståelsesavtalen
innrømmet
selskapet
en føderal
forseelse for
brudd
på Clean Air
Act. Parallelt
inngikk selskapet
en treårig
administrativ
avtale med
U.S. Environmental
Protection
Agency Suspension
and
Debarment
Division
med hensyn
til denne
saken. Selskapet
leverte
sin første årsrapport
i tide 26.
september
2024 og er
i vesentlig
overensstemmelse
med sine
forpliktelser
under den
administrative
avtalen.
Ingen vesentlige
hendelser
av manglende
overholdelse
av forskrifter
og frivillige
koder angående
produkters
og tjenesters
påvirkning på
barns helse
og sikkerhet
ble rapportert
i 2024.
Rettssaker knyttet
til regnfallet
i Alunorte
i 2018
Sakene nedenfor
er utviklinger
i 2024 knyttet
til søksmål
anlagt etter
Alunorte-regnhendelsen
i 2018
av foreninger
eller offentlige
enheter.
For en oversikt
over hendelsen,
se Hydros
årsrapport 2018
.
1. august 2019:
Omtrent 100
personer
fra Abaetetuba
og Barcarena
(delstaten Pará)
anla søksmål
mot Alunorte.
Saken gjelder
regnhendelsen
i 2018
og krav
om erstatning
for påståtte
miljøskader.
For tiden er
det 142 søksmål
anlagt av
disse personene
med de
samme påstandene
og kravene.
Av disse
142 sakene
har retten
i
102 saker besluttet
å utsette sakene
til en endelig
avgjørelse i
en
annen kollektiv
søksmål knyttet
til hendelsen
i 2018
med de samme
fakta og påstander
er avsagt. De
resterende
40 sakene
pågår og
venter på en
avgjørelse
om forespørselen
om å utsette
sakene fra
den lavere
retten
Andre kollektive
søksmål ble
tidligere
anlagt av Cainquiama
og andre
foreninger i
Brasil etter
regnhendelsen
i 2018, som
påstår
forurensning
fra Alunorte,
Albras og
Paragominas,
samt påvirkning
på lokalsamfunnene
i Barcarena
og omegn.
Alle disse
søksmålene
venter på en
avgjørelse
på lavere rettsnivå
.
5. februar
2021 anla
Cainquiama
og ni brasilianske
personer
et
søksmål ved
Rotterdam
tingrett i Nederland
mot Hydros
nederlandske
enheter og
Norsk Hydro
ASA (Hydro)
med krav om
erstatning for
påståtte økonomiske
skader
og personskader
som
følge av Alunorte
og Albras'
aktiviteter i
kommunen
Barcarena,
Brasil. Ifølge
saksøkerne
er Hydros
nederlandske
enheter og
Hydro
en del av Alunorte
og Albras' konserngruppe
og bør derfor
være
ansvarlige for
påståtte miljøbrudd
forårsaket i
kommunen
Barcarena
gjennom årene.
En foreløpig
dom om visse
prosessuelle
aspekter
av
søksmålet ble
avsagt av Rotterdam
tingrett i mai
2024, og saken
vil
fortsette til en
høring om
realitetene
planlagt
til mars 2025.
Andre saker
I 2019 anla
Cainquiama
et søksmål
med krav
om erstatning
for
påstått forsinkelse
i gjennomføringen
av Fuel Switch
-prosjektet ved
Alunorte. I
en rettsavgjørelse
utstedt av den
lavere domstolen
i Pará i
mai 2024 ble
selskapene
pålagt å betale
50 millioner BRL
i moralsk
skade. De
saksøkte
selskapene
er uenige i
avgjørelsen
da Fuel
Switch-prosjektet
ble gjennomført
i tide og
har anket
avgjørelsen.
Etter et overløp
av overvann
fra bauksittrester
ved Alunorte
i 2009 er
det fortsatt juridiske
spørsmål
som gjenstår.
I 2012 ble
mer enn 5
400 søksmål
knyttet til
overløpet
anlagt av enkeltpersoner
ved den
lokale domstolen.
Av de 5
400 søksmålene
er kun to fortsatt
pågående
og venter
på endelig avgjørelse.
Alle de andre
søksmålene
ble avsluttet
med en gunstig
avgjørelse for
Alunorte.
I tillegg til disse
sakene
er det også
to gruppesøksmål
anlagt av
lokale foreninger
hvor ugunstige
avgjørelser
ble utstedt
mot Alunorte.
Avgjørelsene
konkluderte
med at Alunorte
var ansvarlig
for skader
og
derfor skulle
betale erstatning.
En av sakene
venter på
en avgjørelse
fra lagmannsretten
i Brasil,
og i den
andre saken
avviste Høyesterett
i Brasil Alunortes
anke basert
på prosessuelle
regler.
Denne saken
venter på en
fullbyrdelsesavgjørelse,
og etter Alunortes
syn er det
alvorlige juridiske
feil i avgjørelsen
som må
adresseres.
I tillegg ble
det også anlagt
en straffesak
av den føderale
påtalemyndigheten
(MPF)
om denne samme
hendelsen.
I juli 2024
konkluderte
den føderale
lavere
domstolen
med at Alunorte
var
ansvarlig for
påståtte
miljøskader og
derfor skulle
betale en bot
på
100 millioner
BRL. Alunorte
er uenig i avgjørelsen
og har anket.
Innhold
Forretningsetikk
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
G1 Noter til forretningsetikk
G1.1 Manglende
overholdelse
av standarder
for forretningsetikk
Rapporteringsprinsipper
Saker om manglende overholdelse
rapporteres normalt til linjeledelsen
og/eller støttestabsfunksjoner,
inkludert konsernets etterlevelsesfunksjon,
internrevisjon, personavdeling,
advokater, HMS, finans
og
regnskap. Manglende overholdelse kan
også rapporteres gjennom
Hydros konfidensielle
rapporteringskanal, AlertLine. Hver
rapport som gjøres gjennom
AlertLine klassifiseres som en
sak, noe
som betyr at flere saker kan være
relatert til samme problem. Antall
oppsigelser på grunn
av brudd på
Hydros policy er begrenset til saker
rapportert til Hydros internrevisjon.
Antall oppsigelser på grunn av brudd
på Hydros policy er
begrenset til saker rapportert
til Hydros
internrevisjon.
Rapporterte tilfeller
av brudd på Hydros
retningslinjer
2024
2023
2022
2021
2020
Antall saker rapportert
via AlertLine (eller
lignende)
1)
Totalt antall
rapporterte tilfeller
703
651
433
273
224
Varsler
404
N/A
N/A
N/A
N/A
Ikke-varsler
299
N/A
N/A
N/A
N/A
Oppsigelser på
grunn av brudd
på retningsliner
2)
18
8
17
5
4
Påståtte tilfeller av
trakassering
47
63
56
51
57
Påståtte tilfeller av diskriminering
52
43
41
13
14
Påståtte tilfeller av
diskriminering
og/eller trakassering
Antall saker
99
106
97
64
71
Bekreftede tilfeller
av diskriminering
og/eller trakassering
Antall saker
10
37
35
16
23
Bekreftede tilfeller av
trakassering
7
19
25
12
18
Bekreftede tilfeller av
diskruminering
3
18
10
4
5
Påståtte tilfeller av
bedrageri,
korrupsjon og/eller
interessekonflikt
Antall saker
39
36
22
26
24
Bekreftede tilfeller
av bedrageri, korrupsjon
og/eller interessekonflikt
Antall saker
19
2
5
3
5
Bekreftede tilfeller av
korrupsjon
1
0
0
0
1
Bekreftede tilfeller av
bedrageri
4
0
2
2
4
Bekreftede tilfeller av
interessekonflikt
14
2
3
1
0
1)
Fra 2024 har vi gjort et skille
mellom Varsler og såkalte
Ikke-Varsler, hvor sistnevnte er mindre
klager relatert til personlige
klager, tvister om
vilkår og betingelser, individuelle
preferanser eller profesjonelle
uenigheter.
2)
Totalt antall oppsigelser på grunn av
brudd på Hydros policy
som Hydros internrevisjon
er informert om.
Siden 2022
har Hydro hatt
flere bevisstgjøringskampanjer
om AlertLine,
noe som kan
være en årsak
til
den betydelige
økningen i totalt
antall rapporterte
saker i de
påfølgende
årene.
I tillegg til de
bekreftede
tilfellene
nevnt ovenfor,
ble ett bekreftet
tilfelle relatert
til arbeidstid
identifisert
gjennom AlertLine
i 2024. Alle
bekreftede
tilfeller er
isolerte
hendelser
og har ikke
blitt vurdert
som
strukturelle i
natur.
Hydro tar
disse problemene
svært alvorlig
og har adressert
og iverksatt
korrigerende
tiltak for alle
tilfeller i
2024.
Med referanse
til ESRS-kriteriene
S1-17, S2
-1 og S3-1,
har Hydro identifisert
ett tilfelle
av manglende
respekt for
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv
og menneskerettigheter,
ILO-erklæringen
om
grunnleggende
prinsipper
og rettigheter
i arbeidslivet
og OECDs
retningslinjer
for multinasjonale
selskaper.
Dette er tilfellet
med Fosen
Wind i Norge,
som involverer
berørte lokalsamfunn
i verdikjeden.
Vennligst
se kapittelet
om
Berørte lokalsamfunn
for mer informasjon.
I tillegg til AlertLine
registrerte
klagemekanismen
Canal Direto
i Brasil
633 rapporter,
hvorav 84 prosent
var relatert
til forespørsler
om informasjon,
og de hyppigst
registrerte
temaene
var sponsing,
jobb-
og
karrieremuligheter hos Hydro, besøk til operasjoner, donasjoner, kommersielle saker,
auksjoner og
interesse for
forskning,
innovasjon
og nye teknologier.
G1.2 Manglende
overholdelse
av lover og
forskrifter
Rapporteringsprinsipper
Vesentlige
tilfeller
av manglende
samsvar er
definert som
alle vesentlige
verserende
eller truede
rettssaker og
krav som et
selskapet
i Hydro-konsernet
er part i.
Tilfeller
av manglende
overholdelse
av
lover eller forskrifter
som har resultert
i en bot på
NOK 1
million utstedt
av en offentlig
myndighet,
samt
saker som kan
ha en vesentlig
omdømmemessig
eller økonomisk
innvirkning
,
er rapportert
nedenfor.
Sakene rapporteres
av compliance-
og juridiske
funksjoner
i hvert forretningsområde.
Totalt
mottatte bøter
beregnes
ut fra pengeverdien
av bøter
utstedt i rapporteringsåret.
Bøter utstedt
i
rapporteringsåret
kan være
betalt i sin
helhet, eller
kan være
gjenstand for
videre behandling
av en
domstol eller
annen juridisk
instans.
Manglende overholdelse
av lover og
forskrifter
2024
2023
1)
2022
2021
2020
Antall vesentlige brudd
på lover og
forskrifter
Antall brudd
0
3
0
2
0
Antall bøter mottatt
0
2
0
2
0
Ikke-monetære sanksjoner
0
1
0
0
0
Totalt mottatte
bøter i rapporteringsåret
for manglende
etterlevelse av
lover og forskrifter
(NOK 1 000)
Bøter for manglende
overholdelse
0
4 178
0
0
0
1)
Hydro introduserte en lavere
terskel for hva som
anses som et
vesentlig brudd for årsrapporten
i 2023.
Se også
tilleggsnotater til Forretningsetikk
i vedlegget.
Konsernregnskap
147
Styrets ansvarserklæring
148
Konsernregnskap
208
Årsregnskap Norsk Hydro ASA
220
Erklæring fra styret og konsernsjefen
222
Uavhengig revisors beretning
Innhold
Styrets
ansvarserklæring
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Styrets ansvarserklæring
Vi bekrefter etter vår beste overbevisning
at konsernregnskapet for 2024
er utarbeidet i samsvar med
IFRS, som fastsatt av EU,
med krav til tilleggsopplysninger som
følger av regnskapsloven,
at årsregnskapet for
morselskapet for 2024
er avlagt i samsvar med
regnskapsloven og Forskrift
om forenklet anvendelse
av internasjonale regnskapsstandarder
(FOR-2008-01-21-57), samt at informasjonen
i regnskapene gir et forsvarlig
uttrykk for Norsk Hydro ASAs og
Hydro-konsernets eiendeler,
gjeld, finansielle stilling og
resultat for perioden.
Vi bekrefter også etter vår beste
overbevisning at den integrerte
årsrapporten gir en rettvisende
oversikt over Norsk Hydro ASA
og Hydro-konsernets
utvikling, resultat og finansielle
stilling, sammen med en
beskrivelse av
de mest sentrale risiko- og usikkerhetsfaktorer
konsernet og selskapet står
overfor, at den integrerte
rapporten for 2024
oppfyller informasjonskrav i
henhold til regnskapsloven med
hensyn til styrets årsberetning
,
redegjørelser om eierstyring og
selskapsledelse,
samfunnsansvar samt land
for land rapportering for 202
4
og er utarbeidet i samsvar
med Regnskapsloven.
Vi bekrefter videre etter vår
beste overbevisning at bærekraftserklæringene
for 2024 inkludert i kapittel
5 og bærekraftsnotene i
kapittel 7 er utarbeidet i samsvar
med og oppfyller informasjonskravene
i den norske
regnskapsloven, European Sustainability
Reporting Standards (ESRS), EU
-taksonomi (artikkel 8 i
EU-forordning 2020/852), International
Council on Mining og Metals
Report (ICMM)
og Global Reporting Initiative
(GRI).
Oslo, 13. februar 2025
Rune Bjerke
Styreleder
Kristin F. Kragseth
Nestleder
Margunn Sundve
Styremedlem
Arve Baade
Styremedlem
Marianne Wiinholt
Styremedlem
Torleif Sand
Styremedlem
Espen Gundersen
Styremedlem
Peter Kukielski
Styremedlem
Bjørn Petter Moxnes
Styremedlem
Phillip Graham New
Styremedlem
Jane Toogood
Styremedlem
Eivind Kallevik
Konsernsjef
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Konsernregnskap
Resultatregnskap
for konsernet
Beløp i millioner kroner (unntatt
beløp per aksje)
Noter
2024
2023
Driftsinntekter
1.4, 5.1
203 636
193 619
Andel resultat investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
1.4, 3.1
(516)
492
Andre inntekter,
netto
5.2
5 543
4 152
Sum inntekter
208 663
198 263
Råvarer og energikostnader
5.3
129 349
123 538
Lønn og lønnsavhengige
kostnader
9.2
26 946
25 931
Avskrivninger
2.4
10 131
9 394
Nedskrivninger
2.5
39
4 421
Andre kostnader
25 712
25 387
Sum kostnader
192 176
188 671
Resultat før finansposter
og skatt
16 487
9 592
Renter og andre finansinntekter
7.5
1 601
1 302
Valutagevinst
(tap), netto
7.5
(5 646)
(2 084)
Renter og andre finanskostnader
7.5
(3 580)
(2 264)
Finansinntekter
(-kostnader), netto
(7 625)
(3 046)
Resultat før skatt
8 862
6 546
Inntektsskatt
10.1
(3 822)
(3 742)
Årets resultat
5 040
2 804
Årets resultat henført
til ikke-kontrollerende
eiere
(750)
(778)
Årets resultat henført
til Hydros aksjonærer
5 790
3 583
Resultat per aksje, basis
og utvannet,
henført til Hydros
aksjonærer
7.6
2,90
1,77
De etterfølgende noter
er en del av det
konsoliderte regnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Utvidet resultatregnskap
for konsernet
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Årets resultat
5 040
2 804
Øvrige resultatelementer
Øvrige resultatelementer
som ikke skal
reklassifiseres til
resultatregnskapet
Estimatavvik pensjoner,
netto etter skatt
7.6
1 048
(805)
Urealisert gevinst
(tap) verdipapirer,
netto etter skatt
7.6, 8.2
(404)
(135)
Sum
644
(940)
Øvrige resultatelementer
som skal
reklassifiseres til
resultatregnskapet
Omregningsdifferanser,
netto etter skatt
7.6
2 130
5 138
Omregningsdifferanser,
netto etter skatt, avhendet
virksomhet
7.6
(51)
(4)
Sikring framtidige
kontantstrømmer,
netto etter skatt
7.6, 8.3
(1 440)
272
Andel øvrige resultatelementer
for investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
som skal reklassifiseres
til resultatregnskapet,
netto etter skatt
7.6
(9)
(3)
Sum
630
5 403
Øvrige resultatelementer
1 275
4 463
Totalresultat
6 314
7 267
Ikke-kontrollerende eierinteressers
andel av årets
totalresultat
(1 821)
(311)
Totalresultat
henført til Hydros
aksjonærer
8 135
7 578
De etterfølgende noter
er en del av det
konsoliderte regnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Balanse for konsernet
Beløp i millioner kroner, 31. desember
Noter
2024
2023
Eiendeler
Kontanter og bankinnskudd
7.2
15 049
24 618
Verdipapirer
7.3
3 467
2 641
Fordringer
6.2
28 510
25 404
Varebeholdninger
6.1
28 187
25 449
Andre finansielle
omløpsmidler
8.2
412
1 900
Sum omløpsmidler
75 625
80 012
Eiendeler holdt for salg
1.5
-
3 685
Bygninger,
maskiner, inventar
og lignende
2.1
77 937
74 981
Immaterielle eiendeler
2.2, 2.3
8 436
8 447
Investeringer som regnskapsføres
etter egenkapitalmetoden
3.1
25 054
21 228
Andre anleggsmidler
2.7, 8.2
5 971
6 389
Forskuddsbetalt pensjon
9.3
10 115
8 664
Utsatt skattefordel
10.1
4 233
3 055
Sum anleggsmidler
131 747
122 764
Sum eiendeler
207 371
206 462
Beløp i millioner kroner, 31. desember
Noter
2024
2023
Gjeld og egenkapital
Banklån og annen
rentebærende kortsiktig
gjeld
7.4
11 601
7 111
Leverandørgjeld
og annen kortsiktig gjeld
6.3
26 976
26 232
Avsetninger
4.1
3 605
4 000
Betalbar skatt
3 905
3 822
Andre kortsiktige finansielle
forpliktelser
8.2
3 324
2 727
Sum kortsiktig gjeld
49 411
43 892
Forpliktelser i avhendingsgruppe
1.5
-
141
Langsiktige lån
7.4
23 147
28 978
Avsetninger
4.1
5 203
5 867
Pensjonsforpliktelser
9.3
9 226
9 222
Andre langsiktige
finansielle forpliktelser
8.2
6 162
4 045
Annen langsiktig gjeld
2 009
2 417
Utsatt skatteforpliktelse
10.1
4 761
4 717
Sum langsiktig gjeld
50 508
55 245
Sum gjeld
99 919
99 279
Aksjekapital
7.6
2 206
2 241
Annen innskutt
kapital
7.6
29 319
29 283
Egne aksjer
7.6
(1 667)
(1 381)
Opptjent egenkapital
59 749
60 877
Annen egenkapital
ikke resultatført
7.6
11 854
9 559
Egenkapital henført
til Hydros aksjonærer
101 461
100 579
Ikke-kontrollerende eierinteresser
5 991
6 604
Sum egenkapital
107 452
107 182
Sum gjeld og egenkapital
207 371
206 462
De etterfølgende noter
er en del av det
konsoliderte regnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Kontantstrømoppstilling
for konsernet
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Kontantstrøm fra driften
Årets resultat
5 040
2 804
Justeringer for å avstemme
årets resultat
mot netto kontantstrøm
fra driften:
Avskrivninger og nedskrivninger
2.4, 2.5
10 170
13 815
Andel resultat investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
516
(492)
Utbytte mottatt fra investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
3.1
910
1 044
Utsatt skatt
(948)
(1 048)
Tap (gevinst) ved salg av anleggsmidler
(127)
6
Valutatap, netto
7.5
5 646
2 084
Salg (kjøp) av kortsiktige
verdipapirer,
netto
33
(39)
Endringer i driftsmessige
eiendeler og gjeld:
Fordringer
(1 768)
1 017
Varebeholdninger
(2 263)
7 155
Leverandørgjeld
og annen kortsiktig gjeld
(162)
(1 293)
Derivater
446
(2 105)
Sikkerhetsstillelse for
derivater og andre
forpliktelser
(588)
1 617
Øvrige poster
(1 549)
(2 345)
Netto kontantstrøm
tilført fra driften
10.3
15 356
22 220
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Kontantstrøm fra investeringsaktiviteter
Investering i bygninger,
maskiner, inventar,
o.l.
(13 555)
(13 638)
Andre langsiktige
investeringer
(1 622)
(7 535)
Kjøp av kortsiktige
investeringer
(3 148)
(659)
Salg av bygninger, maskiner, inventar, o.l.
139
139
Mottatte investeringstilskudd
99
105
Salg av andre langsiktige
investeringer
1 872
76
Salg av kortsiktige investeringer
3 299
753
Netto kontantstrøm
benyttet til investeringsaktiviteter
(12 916)
(20 759)
Kontantstrøm fra
finansieringsaktiviteter
Opptak av lån
7.4
4 727
9 242
Nedbetaling av
lån
7.4
(8 714)
(9 750)
Netto reduksjon i annen
kortsiktig gjeld
7.4
(2 242)
(393)
Tilbakekjøp av
aksjer
(2 272)
(2 157)
Utstedelse av aksjer
964
568
Betalt utbytte
(5 015)
(12 574)
Øvrige betalinger
(til) fra ikke-kontrollerende
eierinteresser
(5)
8 364
Netto kontantstrøm
benyttet til finansieringsaktiviteter
(12 557)
(6 700)
Valutakurseffekter
på kontanter
og bankinnskudd
699
240
Netto reduksjon i
kontanter og bankinnskudd
(9 418)
(4 999)
Kontanter og bankinnskudd
klassifisert som Eiendeler
holdt for salg
(151)
(188)
Kontanter og bankinnskudd
per 1. januar
24 618
29 805
Kontanter og bankinnskudd
per 31. desember
15 049
24 618
De etterfølgende noter
er en del av det
konsoliderte regnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Endringer i egenkapital
for konsernet
Beløp i millioner kroner
Noter
Aksjekapital
Annen
innskutt
egenkapital
Egne aksjer
Opptjent
egenkapital
Annen
egenkapital
ikke
resultatført
Egenkapital
henført til
Hydros
aksjonærer
Ikke-
kontrollerende
eierinteresser
Total
egenkapital
31. desember 2022
2 272
29 217
(1 229)
70 360
1 835
102 455
5 343
107 798
Egne aksjer solgt
til ansatte
7.6
66
45
111
111
Egne aksjer anskaffet
7.6
(1 512)
(1 512)
(1 512)
Sletting av egne aksjer
7.6
(20)
1 315
(1 295)
-
-
Innløsning av aksjer
7.6
(10)
(637)
(648)
(648)
Utbytte
7.7
(11 501)
(11 501)
(1 073)
(12 574)
Kapitalinnskudd i datterselskaper
(131)
147
15
503
519
Salg av aksjer i datterselskap
til ikke-kontrollerende
eiere
1.5
1 787
2 293
4 080
2 141
6 221
Avhendelse
av egenkapitalinstrumenter
til virkelig verdi
over utvidet resultat
(1 288)
1 288
-
-
Årets totalresultat
3 583
3 996
7 578
(311)
7 267
31. desember 2023
2 241
29 283
(1 381)
60 877
9 559
100 579
6 604
107 182
Egne aksjer solgt
til ansatte
7.6
37
34
70
70
Egne aksjer anskaffet
7.6
(1 640)
(1 640)
(1 640)
Sletting av egne aksjer
7.6
(23)
1 320
(1 297)
-
-
Innløsning av aksjer
7.6
(12)
(669)
(681)
(681)
Utbytte
7.7
(5 015)
(5 015)
(5 015)
Oppkjøp av ikke-kontrollerende
eierinteresse
1
12
14
(14)
-
Anskaffelse
av datterselskaper
79
79
Kapitalinnskudd i datterselskaper
-
1 141
1 141
Salg av datterselskap,
poster ikke
reklassifisert til resultat
og ikke-kontrollerende
interesser
(1)
1
-
2
2
Avhendelse
av egenkapitalinstrumenter
til virkelig verdi
over utvidet resultat
64
(64)
-
-
Årets totalresultat
5 790
2 345
8 135
(1 821)
6 314
31. desember 2024
2 206
29 319
(1 667)
59 749
11 854
101 461
5 991
107 452
De etterfølgende noter
er en del av det
konsoliderte regnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Oslo, 13. februar 2025
Rune Bjerke
Styreleder
Kristin F. Kragseth
Nestleder
Margunn Sundve
Styremedlem
Arve Baade
Styremedlem
Marianne Wiinholt
Styremedlem
Torleif Sand
Styremedlem
Espen Gundersen
Styremedlem
Peter Kukielski
Styremedlem
Bjørn Petter Moxnes
Styremedlem
Phillip Graham New
Styremedlem
Jane Toogood
Styremedlem
Eivind Kallevik
Konsernsjef
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Noter til
konsernregnskapet
Seksjon 1 – Generell
informasjon
152
Note 1.1 Rapporteringsenhet, presentasjon,
regnskapsprinsipper, estimater og skjønn
152
Note 1.2 Måling av virkelig verdi
154
Note 1.3 Viktige hendelser
155
Note 1.4 Informasjon om segmentene og geografisk
fordeling
156
Note 1.5 Viktige datterselskaper og endringer i konsernet
158
Seksjon 2 – Varige driftsmidler
161
Note 2.1 Bygninger, maskiner, inventar og lignende
161
Note 2.2 Immaterielle eiendeler
162
Note 2.3 Goodwill
163
Note 2.4 Avskrivninger
163
Note 2.5 Nedskrivning av anleggsmidler
164
Note 2.6 Leieavtaler
166
Note 2.7 Andre anleggsmidler
167
Seksjon 3 – Investeringer
i andre foretak
168
Note 3.1 Investeringer i ordninger under felles kontroll og
tilknyttede selskaper
168
Seksjon 4 – Usikre
eiendeler og
forpliktelser
171
Note 4.1 Usikre eiendeler og forpliktelser
171
Seksjon 5 – Inntekter
og kostnader
174
Note 5.1 Driftsinntekter
fra kontrakter
med kunder
174
Note 5.2 Andre inntekter
175
Note 5.3 Råvarer og energikostnader
176
Seksjon 6 – Spesifikasjon
av elementer
i driftskapital
177
Note 6.1 Varebeholdninger
177
Note 6.2 Fordringer
177
Note 6.3 Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
178
Seksjon 7 – Kapitalstyring
og likviditetsstyring
179
Note 7.1 Kapitalstyring
179
Note 7.2 Kontanter og bankinnskudd
181
Note 7.3 Verdipapirer
181
Note 7.4 Kort- og langsiktige lån
181
Note 7.5 Finansinntekter og -kostnader
182
Note 7.6 Egenkapital
183
Note 7.7 Utbytte
184
Seksjon 8 – Finansiell
risiko og finansielle
instrumenter
185
Note 8.1 Finansiell og
kommersiell risikostyring
185
Note 8.2 Finansielle instrumenter
188
Note 8.3 Derivater og sikringsbokføring
194
Seksjon 9 – Nærstående
parter og godtgjørelser
196
Note 9.1 Nærstående parter
196
Note 9.2 Godtgjørelse til ansatte
197
Note 9.3 Pensjon
197
Seksjon 10 – Øvrig
informasjon
200
Note 10.1 Inntektsskatt
200
Note 10.2 Forskning og utvikling
202
Note 10.3 Informasjon om kontantstrømoppstillingen
203
Note 10.4 Revisjonshonorar
203
Note 10.5 Endringer I regnskapsprinsipper og nye
regnskapsstandarder
203
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 1 – Generell
informasjon
Note 1.1
Rapporteringsenhet, presentasjon, regnskapsprinsipper,
estimater og skjønn
Konsernregnskapet omfatter Norsk Hydro ASA og konsoliderte datterselskaper (Hydro).
Norsk Hydro
ASA
er
hjemmehørende i
Norge
, og har hovedkontor i
Drammensveien 264, Oslo
,
Norge
. Hydro sysselsetter om lag
32.000 personer i om lag 40 land.
Hydro er en global leverandør av aluminium med virksomhet i hele
verdikjeden, og virksomhet knyttet til utvikling og produksjon av fornybar energi. Virksomheten omfatter
produksjon av elektrisk kraft, bauksitt-utvinning, raffinering av aluminiumoksid, produksjon av
primæraluminium, resirkulering, i tillegg til produksjon av ekstruderte løsninger
.
Styret og konsernsjef
godkjente regnskapet for avleggelse
13. februar 2025.
Hydro er notert på
Euronext Oslo
Børs.
Presentasjon
Hydros konsernregnskap utarbeides
i samsvar med IFRS
® Accounting Standards som
fastsatt av den
europeiske unionen (EU) og norske
myndigheter,
og i kraft per 31. desember
2024. I tillegg gis opplysninger
i
samsvar med regnskapsloven.
Regnskapet er utarbeidet basert
på historisk kost med unntak
av enkelte eiendeler,
forpliktelser og finansielle
instrumenter, som måles
til virkelig verdi. Utarbeidelse
av årsregnskap, herunder noteopplysninger,
krever at
ledelsen benytter estimater og forutsetninger
som påvirker rapporterte verdier.
Faktisk utfall kan avvike fra
estimatene.
Norsk Hydro ASA
s funksjonelle valuta er norske kroner.
Hydros konsernregnskap presenteres
i norske kroner.
Summen av tallene i en eller
flere kolonner i regnskapet
kan avvike fra den rapporterte
summen for kolonnen
som følge av avrundinger.
Renter benyttet i forbindelse
med nåverdiberegninger er avrundet
til nærmeste 10 basispunkter
for
pensjonsforpliktelser, til nærmeste
25 basispunkter for andre ikke-finansielle
eiendeler og forpliktelser.
Viktige regnskapsestimater
og skjønn
Skjønn påvirker hvordan noen
forretningstransaksjoner og hendelser
regnskapsføres. Følgende
regnskapsprinsipper innebærer vesentlig
bruk av skjønn:
●
Nye forretningsmodeller for
å utvikle prosjekter eller virksomhet
i samarbeid med andre
benyttes for utvikling av fornybar energi
eller teknologiutvikling.
Kontrakter som benyttes
i slike
prosjekter kan introdusere kompleksitet
knyttet til vurdering av kontroll
eller innflytelse over
deleide selskaper,
herunder om Hydro har kontroll,
felles kontroll eller betydelig
innflytelse over
slike foretak. Dette er nærmere
omtalt i
note 3.1 Investeringer i ordninger under felles kontroll
og tilknyttede selskaper
.
●
Prosjekter innenfor fornybar energi introduserer
komplekse vurderinger av
kontraktstrukturer,
herunder hvilke av disse kontraktene
som representerer finansielle
instrumenter som skal
innregnes til virkelig verdi, og
hvordan disse kontraktene
med selskapsspesifikke
bestemmelser kan måles. Dette
omtales i
note 8.2 Finansielle instrumenter
.
Usikkerhet i fastsettelse av beløp som
innregnes eller opplyses
kan knyttes til forskjellige
faser i
virksomheten og kilder til usikkerhet. Vi
har identifisert følgende kilder
til vesentlig usikkerhet i
estimater
som påvirker regnskapet på forskjellige
måter:
●
Endringer i forretningsmiljøet, inkludert
endringer som skyldes det grønne
skiftet og fysiske
klimaendringer som allerede
har inntrådt eller som ventes
i nær framtid, kan medføre
endret
forventet levetid for eiendeler og
at eiendelene taper verdi
og må nedskrives som følge
av
kortere gjenværende levetid, høyere
kostnader eller regulatoriske
begrensninger for driften.
Disse usikkerhetsmomentene er
nærmere omtalt nedenfor
og i
note 2.4 Avskrivninger
og
note
2.5 Nedskrivning av anleggsmidler
.
●
Avslutning av virksomhet og
tilbakeføring av områder
som har vært benyttet i lang
tid
representerer både risiko for
utgifter og forpliktelser,
og mulighet for å skape verdier.
Prosessen krever estimater for
omfang og utgifter til
utbedring og tilbakeføring,
og vurdering av
verdi av landområder, bygninger
og andre eiendeler som
historisk har vært benyttet i
industrivirksomhet.
Følgende regnskapsprinsipper involverer
vesentlig estimatusikkerhet
og kompleksitet i skjønnsutøvlese,
og kan medføre vesentlig endring
i beløp. Estimatusikkerhet i
disse områdene knyttes
delvis til kildene
omtalt ovenfor, og delvis
til andre kilder til usikkerhet
som omtales i de
enkelte notene.
●
Nedskrivning av anleggsmidler,
omtalt i
note 2.5 Nedskrivning av anleggsmidler
●
Usikre eiendeler og forpliktelser,
omtalt i
seksjon 4 Usikre eiendeler og forpliktelser
●
Usikre skatteposisjoner,
omtalt i
note 10.1 Resultatskatt
●
Virksomhetssammenslutninger og
transaksjoner med ikke-kontrollerende
eiere, som påvirker
poster som anleggsmidler og usikre
eiendeler og forpliktelser,
omtalt i
note 1.5 Viktige
datterselskaper og endringer i konsernet
●
Finansielle instrumenter,
omtalt i
seksjon 8 Finansiell risiko
og finansielle instrumenter
Klimarisiko og muligheter
Aluminium er anerkjent som en
forutsetning for overgang fra
fossil energi og andre aktiviteter
som
medfører utslipp av klimagasser,
noe som selskaper, stater
og samfunnet generelt er forpliktet
til, blant
annet gjennom Paris-avtalen. Produksjon
av aluminium er imidlertid
ressurskrevende, og krever
betydelige mengder energi. Produksjonsprosessen
som sådan medfører også direkte
utslipp av CO
2
.
Hydro er godt posisjonert for å trekke
fordeler av overgangen
til netto null klimagassutslipp. Hydro
har
vesentlig lavere klimagassutslipp
enn gjennomsnittet for aluminiumprodusenter,
og gjennomsnittlig
karbonintensitet for Hydros aluminiumsproduksjon
er under målene for både
2030 og 2035 satt av
International Aluminium Institute
for at aluminiumsindustrien skal
være innenfor 1,5-graders
scenariet.
Karbonfotavtrykket er i stor grad
avhengig av energikilene som
benyttes for metallproduksjonen.
Hydros
fotavtrykk er knyttet til at hoveddelen
av våre anlegg for produksjon
av primæraluminium benytter
elektrisk kraft fra fornybare
kilder.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
På kort sikt forventer Hydro
å dra fordel av økt etterspørsel
etter lavkarbon aluminium
ettersom våre
kunder har som mål å avkarbonisere
sine verdikjeder.
Etterspørselen etter lavkarbon
aluminium ventes
å
øke raskere enn samlet etterspørsel
etter aluminium.
Hydro er imidlertid fortsatt eksponert for
vesentlig overgangsrisiko
for å oppnå netto
nullutslipp innen
2050, herunder teknologirisiko, regulatorisk
risiko og markedsrisiko.
Tilstrekkelig fornybar energi
må være tilgjengelig på våre
produksjonssteder til en pris som
muliggjør
produksjon av aluminium og aluminiumoksid,
resirkulering av aluminium og
produksjon av
aluminiumprodukter.
Siden markedene for aluminium og
aluminiumoksid er globale, påvirker
relativ konkuranse mellom land
og regioner hvilke produksjonssteder
som vil være konkurransedyktige
i framtiden. Hydro forventer
å
være tjent med globalt samordnede
initiativer som priser CO2
-utslipp, og/eller regulatoriske eller
markedsbaserte initiativer som
oppmuntrer til bruk av lavutslippsenergi,
på lenger
sikt nullutslippsenergi.
Hydro vil også ha fordel av
regulatoriske initiativer som gjør utslippsfri
eller lavutslipps-energi tilgjengelig
i
tilstrekkelige mengder på steder der våre
eksisterende produksjonsanlegg
ligger til priser som er
konkurransedyktige i forhold til
andre regioner i verden der tilsvarende
produkter produseres.
Tilsvarende vil Hydro ha
en ulempe dersom vesentlige karbonavgifter
ilegges utslipp i land
eller regioner
der Hydro har produksjon samtidig
som slike avgifter ikke ilegges
i konkurrerende regioner.
Vesentlig
knapphet på utslippsfri energi i
områder der Hydro har produksjonsanlegg
vil også representere en
ulempe.
Ny teknologi for produksjon av aluminium
må også utvikles. Hydro har
som mål å utvikle ny,
utslippsfri
teknologi for bruk i nye produksjonsanlegg
for aluminium, omtalt som HalZero.
For å oppnå nær
utslippsfri produksjon og bevare verdien
av våre eksisterende smelteverk
vurderes karbonfangst-
løsninger. For at Hydro skal
bevare den strategiske fordelen
av lavere karbonavtrykk
er det viktig å
utvikle teknologi som kan benyttes
på eksisterende produksjonsanlegg
til en forsvarlig pris. Tilsvarende
problemstillinger er til stede i andre
deler av verdikjeden. Utslipp
fra produksjon av aluminium
og
produksjon og bruk av energi representerer
hoveddelen av vårt utslipp av
drivhusgasser og har derfor
størst påvirkning på om Hydro
når sine mål og samtidig
bevarer verdien av eksisterende
produksjonsanlegg.
Samtidig kan etterspørselen etter lavkarbon
aluminium øke som følge
av at aluminium erstatter stål,
kobber eller andre metaller i slike sektorer
som produksjon av fornybar
energi, varmevekslere, transport,
bygg og anlegg.
Motsatt kan etterspørsel etter aluminium
reduseres dersom vi ikke
lykkes med å avkarbonisere vår
verdikjede i samsvar med veikartet for
teknologiutvikling for
netto nullutslipp av klimagasser
i 2050. Hvis
vi ikke lykkes med å utvikle og
implementere HalZero eller
annen elektrolyseteknologi
mens
konkurrerende bransjer lykkes i å
avkarbonisere sine verdikjeder
kan det resultere i redusert
etterspørsel
etter aluminium til fordel for stål
eller andre metaller.
Tilsvarende risiko er
tilstede dersom vi ikke lykkes
med karbonfangst på eksisterende produksjonsanlegg,
noe som kan påvirke verdien
av smelteverk og
aluminaraffineriet.
Hydros produksjon av energi er utelukkende
fornybar, hovedsakelig
vannkraft i Norge. Hydro
har også
eierinteresser i produksjon av
kraft fra sol og vind, for tiden
hovedsakelig i samarbeid
med andre og med
hoveddelen av disse prosjektene
i utviklings-
eller oppstartsfase. Disse eiendelene vil
ha fordel av
strammere rammer for CO
2
-utslipp, mens utformingen
av begrensninger kan påvirke
konkuransekraften
for enkeltanlegg.
Vesentlige regnskapsprinsipper
Beskrivelsen av Hydros regnskapsprinsipper
som omfatter presentasjon
og konsolidering, gjelder
for
regnskapet for 2024
inkludert sammenligningstall. Regnskapsprinsippene
for postene i regnskapet er
omtalt i notene som spesifiserer
eller omtaler disse forholdene.
Resultatregnskap og utvidet resultatregnskap
Hydro har valgt å presentere et
separat resultatregnskap
og et utvidet resultatregnskap i
motsetning til en
kombinert oppstilling. Hydro har
også valgt å presentere kostnader
etter art, som anses som
en vanlig
presentasjonsmåte gjennom Hydros
verdikjede.
Hydro presenterer en delsum for Resultat
før finansposter og skatt. Dette
måltallet benyttes også som
et
resultatmål for segmentene. Andel
resultat investeringer regnskapsført
etter egenkapitalmetoden
inngår i
denne delsummen fordi en vesentlig
del av slike investeringer
er driftsmessig integrert i Hydros
virksomheter. Resultatet
fra slike investeringer styres
som del av Hydros
forretningsvirksomheter med
vesentlige transaksjoner mellom
majoriteten av disse virksomhetene
og Hydro. Avkastning
på andre
investeringer er ikke så nært
tilknyttet Hydros forretningsvirksomhet,
og klassifiseres som finansinntekter
for å reflektere hvordan disse styres.
Gevinster og tap knyttet til avhending
av anleggsmidler er presentert
netto. Det samme gjelder
for utgifter
knyttet til avsetninger som dekkes
av tredjepart. Forsikringsoppgjør
og offentlige tilskudd
rapporteres
likevel brutto.
Kontantstrømoppstilling
Hydro benytter den indirekte
metoden for å presentere kontantstrøm
fra driften. Mottatte renter
og
utbytter og betalte renter inngår i kontantstrøm
fra driften. Betalt utbytte inngår
i kontantstrøm fra
finansieringsaktiviteter.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 1.2
Måling av virkelig verdi
Hydro måler visse eiendeler og
forpliktelser til virkelig verdi for
innregning i regnskapet
eller
tilleggsopplysninger.
Gjentatt virkelig verdi-måling benyttes
primært for finansielle
instrumenter,
se
seksjon 8
Finansiell risiko og finansielle instrumenter
.
Virkelig verdi benyttes også
for transaksjoner som kjøp
av
virksomhet, salg med oppgjør
i annet enn penger og visse
andre transaksjoner som ikke
forekommer jevnlig.
Virkelig verdi estimeres ved bruk
av informasjon som i varierende
grad er observerbar.
Noen poster måles
basert på noterte priser i aktive
markeder for identiske eiendeler
eller forpliktelser (nivå 1-verdsettelser).
Andre
poster verdsettes på grunnlag av
modeller som benytter observerbare
priser (nivå 2-verdsettelser),
mens noen
poster verdsettes utfra skjønnsmessige
vurderinger som bare i
begrenset eller ingen grad benytter
observerbare markedsdata (nivå 3-verdsettelser).
Finansielle instrumenter
Estimert virkelig verdi på Hydros
finansielle instrumenter
er basert på markedspriser og verdsettelsesmetoder.
Verdsettelsene har som
mål å inkludere relevante faktorer
som markedsaktører ville vurdere
ved prissetting,
og benytte anerkjente økonomiske
metoder til å prise finansielle
instrumenter. Referanser
til lite likvide
markeder vurderes nøye for
å etablere relevante og sammenlignbare
data. Ekstrapolering og andre
anerkjente
verdsettelsesteknikker benyttes i
perioder med få eller ingen transaksjoner,
som for langsiktige
råvarekontrakter i markeder
med få observasjoner utover en
kort eller mellomlang periode,
og for kontrakter
med variabilitet eller betingelser
som ikke finnes i observerbare
markeder.
Hydros estimerte kredittpåslag for
tilsvarende forpliktelser blir
benyttet i verdsettelsen
av finansielle
instrumenter hvor Hydro har en
netto forpliktelse. Hydro fastsetter
relevant diskonteringsfaktor
og kredittpåslag
for finansielle eiendeler både
på individuell og porteføljebasis.
Egenkapitalinstrumenter
Virkelig verdi for ikke børsnoterte
aksjer er beregnet ved
bruk av anerkjente verdsettelsesteknikker,
hovedsakelig kontantstrømbaserte
verdsettelsesteknikker som
benytter vesentlige ikke-observerbare
data.
Dersom det observeres transaksjoner
i disse instrumentene, vurderes
transaksjonsprisen for å fastslå
om den
representerer tilsvarende rettigheter som
de som inngår i instrumentet
eid av Hydro, og dermed
kan benyttes
som referanse ved verdsettelse.
For eierandeler som har tilknyttede
kjøpsretter eller -forpliktelser knyttet
til
selskapets produkter eller andre spesifikke
klausuler, verdsettes
egenkapitalinstrumentene
inkludert slike
klausuler. Virkelig verdi
for børsnoterte aksjer og
andre aksjer som handles
regelmessig fastsettes til noterte
priser på balansedag.
Gjeldsinstrumenter
Virkelig verdi for gjeldsinstrumenter
som ikke er børsnotert
beregnes primært ved hjelp av
kontantstrømbaserte
verdsettelsesteknikker som benytter
kontraktsfestede kontantstrømmer
der det er relevant, og
diskonteringsrenter som reflekterer
vår vurdering av kredittrisko
og andre risikoelementer knyttet
til
instrumentet. Virkelig verdi for
børsnoterte instrumenter
fastsettes til noterte priser på
balansedag.
Derivater
Virkelig verdi av finansielle derivater
med valuta eller renter som
underliggende er estimert
som nåverdien av
fremtidige kontantstrømmer,
beregnet ved å benytte
noterte rentekurver og valutakurser
på balansedag. For
derivater som omfatter en periode
utover den likvide delen
av priskurven benyttes ekstrapoleringsteknikker
som benytter ikke-observerbare
data. Virkelig verdi av finansielle
derivater med egenkapitalinstrumenter
som
underliggende estimeres ved
bruk av verdsettelsesteknikker
som beskrevet for egenkapitalinstrumenter
som
en vesentlig variabel i en opsjonsprisingsmodell
som også benytter andre
variabler. Disse er
i varierende grad
observerbare.
Virkelig verdi av råvarederivater
måles som nåverdien av
fremtidige kontantstrømmer,
beregnet ved å benytte
forwardkurver og valutakurser på
balansedag. Estimater fra
meglere og ekstrapoleringsteknikker
benyttes for
ikke-noterte produkter og perioder
for å oppnå en mest mulig
relevant forwardkurve. For
kraftkontrakter knyttet
til spesielle produksjonsanlegg
inngår variabilitet i produksjonsprofiler
og priser i verdsettelsesmodellene.
I
tillegg benyttes korrelasjonsteknikker
mellom råvarer når dette er vurdert
relevant. Opsjoner verdsettes
ved å
benytte opsjonsprisingsmodeller.
Kredittpåslag benyttes hvor
effekten vurderes å være
betydelig.
Markeder vurderes for å avgjøre
om de er aktive for relevante instrumenter.
Valuta-
og rentemarkeder
vurderes som likvide for perioden
som benyttes som referanse, og
dermed benyttet uten justeringer.
For
aluminiumkontrakter som prises basert
på noterte priser på London
Metal Exchange (LME) anses
likviditeten
som god for de første årene, med
færre transaksjoner for lengre
kontrakter. For
kraftkontrakter som prises
basert på noterte priser på kraftbørsen
Nasdaq OMX anses likviditeten
som god for de første
to årene. For
lenger perioder er det færre transaksjoner
og høyere usikkerhet. Tilsvarende
vurderinger gjøres for
andre
markeder som benyttes som prisreferanser.
For mindre likvide perioder
justeres observerte
data for avvikende
observasjoner, og ekstrapoleringsteknikker
benyttes.
Innebygde derivater
Hydro måler utskilte innebygde forward
-kontrakter til virkelig verdi
ved å sammenligne forwardkurven
på det
utskilte elementet ved kontraktsinngåelse
mot forwardkurven på balansedato.
Forwardkurver etableres som
omtalt under Derivater.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 1.3
Viktige hendelser
Følgende vesentlige hendelser har
påvirket Hydro i 2024 eller
forventes å påvirke Hydro i 202
5:
Økonomisk vekst var fortsatt svak
gjennom 2024
i de fleste av Hydros
markeder, mens
råvarepriser økte for
nøkkelprodukter som aluminium og
aluminiumoksid. Etterspørselen
etter aluminium sank imidlertid
ytterligere,
med varierende utvikling mellom markedssegmenter
og regioner.
Hydro har redusert produksjonen
ved flere
anlegg for å tilpasse seg etterspørselen
,
og gjennomfører planlagte investeringer.
I november 2024 annonserte Hydro
at batterimaterialer og grønn
hydrogen ikke lenger vil være
strategiske
vekstområder for Hydro, og at det ikke
vil bli tilført mer kapital
til disse forretningsaktivitetene.
Etter denne
beslutningen har Hydro gjennomgått verdien
på sine investeringer innenfor batterivirksomheten,
og
gjennomført nedskrivninger i noen
tilknyttede foretak der
det er usikkert om selskapene
vil være i stand
til å
utvikle tidligfase-aktivitetene til lønnsomme
virksomheter uten fortsatt
kapitaltilførsel fra Hydro
og, for noen av
virksomhetene, andre eiere.
I juni 2024
ble avtalen
med Macquarie Asset Management
om kjøp av 49,9 prosent av Hydros
selskap for
fornybar energi, Hydro Rein,
gjennomført.
Den avtalte beslutningsstrukturen
gir Hydro og Macquarie Asset
Management felles kontroll over Hydro
Rein. Som følge av dette
ble eiendeler og forpliktelser i Hydro
Rein
rapportert separat som Eiendeler
holdt for salg og Forplikelser i
avhendelsesgruppe i balansen
per 31.
desember 2023. Fra juni 2024
rapporteres virksomheten i
Hydro Rein etter egenkapitalmetoden.
I desember 2023 solgte Hydro
30 prosent av det brasilianske
aluminiumoksid-raffineriet Alunorte,
inkludert rett
til kjøp av en proposjonal andel
av produsert aluminiumoksid,
til Glencore.
Hydros reduserte andel
av
produsert aluminiumoksid fra Alunorte
har påvirket mengde aluminiumoksid
tilgjengelig for salg til eksterne
kunder, og kost for innkjøpt
aluminiumoksid for å levere under
enkelte salgskontrakter
gjennom 2024 og 2025.
Note 1.4
Informasjon om segmentene og geografisk fordeling
Hydro benytter IFRS 8 Driftssegmenter
for å identifisere operative
segmenter og gi informasjon
om
segmentene. Standarden krever
at Hydro identifiserer segmenter
i samsvar med organisering
og
rapporteringsstruktur som benyttes
av ledelsen. Operative segmenter
er deler av en virksomhet
som vurderes
regelmessig av foretakets øverste
beslutningstaker med hensyn
til oppnådde resultater og
fordeling av
ressurser. Hydros øverste
beslutningstaker er konsernsjefen.
Finansiell informasjon skal rapporteres
slik den
benyttes av konsernsjefen.
Hydros operative segmenter
representerer forretningsområder
som styres separat og
betjener forskjellige
markeder med ulike produkter,
eller adskilte deler av virksomheten
som følges opp og rapporteres
til Hydros
øverste beslutningstaker. Hydros
rapporterbare segmenter
er forretningsområdene Hydro
Bauxite & Alumina,
Hydro Aluminium Metal, Hydro Extrusions,
Hydro Energy og i tillegg
aktivitetene i Hydro Metal
Markets som
følges opp sammen med Hydro Aluminium
Metal.
Hydro Bauxite & Alumina
har aktiviteter innenfor drift av bauksittgruver,
produksjon av aluminiumoksid
og
tilknyttet kommersiell virksomhet, hovedsakelig
salg av aluminiumoksid.
Innkjøpt og egenprodusert
aluminiumoksid benyttes både internt
til produksjon av aluminium
og selges til eksterne kunder
,
som inkluderer
andre aksjonærer i raffineriet Alunorte.
Hydro Energy driver Hydros kraftstasjoner
i Norge og den kommersielle
virksomheten i kraftmarkedet,
krafthandel i Brasil, i tillegg
til å skaffe energi til Hydros
internasjonale aktiviteter.
Energy er også
ansvarlig for
Hydros initiativer innenfor hydrogen
som styres av Hydro Havrand
og initiativer knyttet til batterier
,
med
redusert oppmerksomhet innenfor
begge områder fra november
2024.
Hydros aktiviteter innenfor
ny fornybar
energi som vind og solkraft som
drives i Hydro Rein,
inngår også i Energy.
Hydro Reins aktiviteter
inngår i en
felleskontrollert virksomhet eid 50,1
prosent, regnskapsført etter
egenkapitalmetoden fra juni
2024, og var
rapportert som eiendeler holdt
for salg frem til avtalen
om å etablere dette som felleskontrollert
virksomhet ble
gjennomført i juni 2024.
Hydro Aluminium Metal omfatter
produksjon av primæraluminium
og støperivirksomhet. Hovedproduktene
er
pressbolt, støpelegeringer,
valseblokker og standard ingot.
Hydro Metal Markets er ansvarlig for
alt salg av metall fra primærverkene
i Aluminium Metal, har driftsansvar
for separate resirkuleringsverk,
og er ansvarlig for begrensede
volumer av fysisk og finansiell
metallhandel.
Aluminium som produseres i Aluminium
Metal og Metal Markets benyttes
både internt til produksjon
av
ekstruderte produkter og selges
til eksterne kunder.
Hydro Extrusions leverer produkter innenfor
ekstruderte profiler,
byggsystemer og presisjonstrukne
rør,
og
driver flere resirkuleringsverk, både
integrert med ekstruderingsvirksomheter
og separate verk. Hydro
Extrusions har virksomhet i om
lag 40 land. Produktene
leveres for bruk i blant
annet bygg og anlegg,
bilindustri og varme og ventilasjon.
Øvrige aktiviteter består av Industriforsikring,
interne serviceenheter og
enkelte andre virksomheter.
Ikke-
allokerte konsernaktiviteter inngår i
Øvrige aktiviteter.
Informasjon om segmentene
Hydro benytter to mål for segmentets
resultat, Resultat før finansposter
og skatt - EBIT,
og EBITDA. EBIT er
definert på samme måte som for
konsernet, hensyntatt
prinsippene for måling av visse
transaksjoner og
kontrakter mellom segmentene som
er omtalt nedenfor. Hydro
definerer EBITDA som EBIT
med tillegg for
avskrivninger, nedskrivning
av materielle og immaterielle anleggsmidler
med fradrag for mottatte
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
investeringstilskudd. Hydros definisjon
av EBITDA kan være
forskjellig fra andre foretaks
definisjon. De
to
målene viser resultat med og uten
kostnader knyttet til tidligere
perioders investeringer i produksjonskapasitet
og andre varige driftsmidler og
er å anse som komplementære
.
Hydro styrer langsiktig gjeld og skatter
på konsernnivå. Resultat
før skatt og årsresultat presenteres
derfor
bare for konsernet samlet.
Salg og overføringer mellom segmentene
prises til vårt estimat
for markedspriser på avtaletidspunktet
og kan
dekke flere år. Salg
av aluminium fra Aluminium
Metal til Metal Markets for videresalg
av støperiprodukter til
interne og eksterne kunder,
prises til gjennomsnittspris i
måneden før levering, som
reflekterer
produktmarkedets dominerende prisingspraksis.
Salg av aluminiumoksid
fra Bauxite & Alumina
til Aluminium
Metal til bruk i aluminiumsproduksjonen
prises med referanse til en
aluminiumoksid spotpris-indeks,
med en
måneds forsinkelse før leveranse.
For en andel på omlag 25 prosent
av det forventede forbruket blir
det avtalt
fastpris 2-3 år før levering for
å tilpasse prisingen til effekten
av derivater som benyttes til å
styre risikoen i
aluminiumpriser og valutakurser for
de nærmeste tre årene, kalt
Integrated hedge program
. Fra 2025 har
denne delen av interne aluminiumoksid
-priser også en referanse til prisen
for kaustisk soda som er
en
betydelig innsatsfaktor ved produksjon
av aluminaoksid. Elektrisitetspriser
blir avtalt for lengre
perioder med
kontrakter opp til 25 års varighet.
Premier for lavere karbonavtrykk
ble introdusert i prisingen av
aluminium i 2023,
med økning i 2024 i samsvar
med vår prisingsstrategi overfor kunder.
Fra 2024 ble det også introdusert
premie for redusert karbonavtrykk
for aluminiumoksid. Overføring av virksomhet
eller varige driftsmidler
mellom Hydros segmenter gjennomføres
til balanseførte verdier. Øvrige
aktiviteter og elimineringer inkluderer
aktiviteter som ikke inngår
i Hydros
operative segmenter i tillegg til
ufordelte inntekter,
kostnader, gjeld
og eiendeler.
De operative segmentenes regnskapsprinsipper
er i samsvar med regnskapsprinsippene
for konsernet.
Følgende unntak gjelder for transaksjoner
mellom segmenter:
●
Visse interne råvarekontrakter
tilfredsstiller definisjonen av
derivat i IFRS 9 Finansielle
instrumenter eller har innebygde
derivater som skal skilles ut
og regnskapsføres til virkelig verdi
etter IFRS 9. Hydro har valgt å
anse disse kontraktene som kjøp
av råvarer eller salg av
egenproduksjon og regnskapsfører
disse kontraktene som løpende
kjøps-
eller salgskontrakter.
●
Enkelte interne kontrakter kan
tilfredsstille definisjonen av leasing.
Segmentrapporteringen
reflekterer likevel den allokeringen
av eiendeler som følger av
de interne ansvarsforholdene
fastsatt av Hydros ledelse, og
ingen interne leasingavtaler
er identifisert.
På de følgende sidene finnes informasjon
om Hydros operative segmenter.
Salg til eksterne kunder
Salg til interne kunder
Andel resultat i selskap
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Hydro Bauxite & Alumina
37 611
23 069
16 608
12 452
(153)
-
Hydro Energy
3 690
4 564
6 899
6 993
(1 413)
(293)
Hydro Aluminium
Metal
15 331
12 649
40 155
45 726
1 020
733
Hydro Metal Markets
71 942
70 690
9 449
10 625
(3)
-
Hydro Extrusions
75 046
82 635
87
10
-
5
Øvrige aktiviteter og elimineringer
15
13
(73 197)
(75 806)
32
47
Sum
203 636
193 619
-
-
(516)
492
Av- og nedskrivninger
1)
Resultat før finansposter
og
skatt (EBIT)
2)
EBITDA
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Hydro Bauxite & Alumina
2 938
6 614
7 911
(5 222)
10 849
1 392
Hydro Energy
232
196
2 886
2 406
3 118
2 602
Hydro Aluminium
Metal
2 862
3 353
6 963
9 125
9 733
12 386
Hydro Metal Markets
698
368
750
835
1 443
1 198
Hydro Extrusions
3 320
3 171
532
3 206
3 836
6 359
Øvrige aktiviteter og elimineringer
120
113
(2 556)
(758)
(2 436)
(645)
Sum
10 170
13 815
16 487
9 592
26 543
23 291
Anleggsmidler
Totale
eiendeler
3) 4)
Investeringer
5)
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Hydro Bauxite & Alumina
29 147
32 246
42 452
41 868
4 322
8 345
Hydro Energy
16 883
13 377
19 386
20 529
5 973
3 351
Hydro Aluminium
Metal
39 866
36 117
64 122
58 856
5 401
4 413
Hydro Metal Markets
7 883
7 075
22 639
19 550
1 138
4 451
Hydro Extrusions
30 713
28 041
50 875
47 076
4 125
5 011
Øvrige aktiviteter og elimineringer
7 254
5 907
7 897
18 583
75
78
Sum
131 747
122 764
207 371
206 462
21 034
25 647
1)
Beløpet inkluderer nedskrivninger,
se note 2.5 Nedskrivning
av anleggsmidler.
2)
Summen av EBIT for segmentene
er det samme som Resultat
før finansposter
og skatt (EBIT) for konsernet.
Finansinntekter
og
finanskostnader tilordnes ikke
segmentene. Det er ingen
avstemmingsposter mellom
segmentenes EBIT og
Hydros EBIT. Det presenteres
derfor ikke en særskilt avstemming.
3)
Totale eiendeler omfatter ikke
kontoer i konsernkontoordninger
og fordringer
knyttet til konsernbidrag.
4)
I 2023 inkluderer totale eiendeler
i Hydro Energi 3.685
millioner kroner klassifisert
som eiendeler holdt for
salg.
5)
Investeringer i varige driftsmidler,
immaterielle eiendeler,
langsiktige verdipapirer
og lansiktige lån til og
investeringer i selskap
regnskapsført etter egenkapitalmetoden,
inkludert beløp innregnet
gjennom virksomhetskjøp.
Kun investeringer
i videreført virksomhet er
inkludert.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
EBIT
Av- og
nedskrivninger
Investerings-
tilskudd
EBITDA
EBIT - EBITDA 2024
Hydro Bauxite & Alumina
7 911
2 938
-
10 849
Hydro Energy
2 886
232
-
3 118
Hydro Aluminium
Metal
6 963
2 862
(92)
9 733
Hydro Metal Markets
750
698
(6)
1 443
Hydro Extrusions
532
3 320
(16)
3 836
Øvrige aktiviteter og elimineringer
(2 556)
120
-
(2 436)
Total
16 487
10 170
(114)
26 543
Beløp i millioner kroner
EBIT
Av- og
nedskrivninger
Investerings-
tilskudd
EBITDA
EBIT - EBITDA 2023
Hydro Bauxite & Alumina
(5 222)
6 614
-
1 392
Hydro Energy
2 406
196
-
2 602
Hydro Aluminium
Metal
9 125
3 353
(93)
12 386
Hydro Metal Markets
835
368
(5)
1 198
Hydro Extrusions
3 206
3 171
(19)
6 359
Øvrige aktiviteter og elimineringer
(758)
113
-
(645)
Total
9 592
13 815
(116)
23 291
Spesifikasjon av eiendeler,
anleggsmidler og investeringer
er basert på det enkelte konsernselskaps
lokalisering. Anleggsmidler inkluderer
selskap regnskapsført
etter egenkapitalmetoden, bygninger,
maskiner
og inventar (balanseført verdi)
og finansielle anleggsmidler.
Driftsinntektene er spesifisert basert
på kundens lokalisering.
Driftsinntekter
Anleggsmidler
Investeringer
1)
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
2024
2023
Norge
7 831
7 363
41 632
32 555
8 514
3 694
Tyskland
20 121
21 038
3 949
4 005
242
834
Frankrike
8 129
9 042
2 471
2 332
229
222
Polen
8 103
7 316
3 541
3 413
320
2 587
Spania
7 996
7 787
1 297
1 172
403
64
Italia
6 147
5 972
690
632
114
124
Sverige
3 858
4 149
740
1 735
150
617
Østerrike
3 605
4 060
772
786
44
339
Tsjekkia
2 443
2 425
2
2
1
2
Belgia
2 363
1 970
771
780
80
92
Nederland
2 206
2 414
801
796
51
217
Portugal
1 851
1 935
158
136
26
22
Danmark
1 383
1 434
1 095
805
410
125
Slovenia
939
1 173
-
-
-
-
Finland
915
891
3
4
1
3
Slovakia
883
881
389
381
53
76
Ungarn
684
1 079
3 038
2 212
953
1 185
Øvrige EU
2 383
1 780
181
235
28
34
Sum EU
74 009
75 346
19 899
19 424
3 105
6 544
Storbritannia
6 467
5 063
970
927
62
126
Sveits
15 771
8 461
155
81
146
11
Tyrkia
2 526
3 358
4
2
2
2
Øvrige Europa
675
498
-
-
-
-
Sum Europa
107 278
100 090
62 661
52 990
11 829
10 377
1) Investeringer i varige driftsmidler,
immaterielle eiendeler,
langsiktige verdipapirer og
lansiktige lån til og
investeringer i selskap regnskapsført
etter
egenkapitalmetoden, inkludert
beløp innregnet
gjennom virksomhetskjøp.
Kun investeringer
i videreført virksomhet
er inkludert.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Driftsinntekter
Anleggsmidler
Investeringer
1)
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
2024
2023
USA
41 457
44 088
14 307
12 449
1 867
3 015
Canada
8 324
6 943
2 908
2 237
551
413
Brasil
9 768
10 407
35 835
40 961
6 543
11 440
Mexico
2 584
2 917
192
207
18
46
Øvrige Amerika
516
575
55
30
16
28
Japan
7 069
5 955
2
4
-
-
Kina
5 551
5 746
979
938
95
208
Bahrain
3 233
2 527
419
422
2
12
Singapore
2 546
1 602
15
11
7
11
Sør-Korea
2 297
2 054
-
-
-
-
Hong Kong
1 651
343
-
-
-
-
Forente arabiske emirater
1 520
482
-
-
-
-
India
1 598
1 632
20
12
6
2
Thailand
1 426
1 030
-
-
-
-
Qatar
1 162
2 277
14 169
12 448
-
-
Taiwan
1 094
884
-
-
-
-
Øvrige Asia
1 965
1 588
1
-
-
-
Australia og New Zealand
1 373
1 449
183
56
99
97
Afrika
1 224
1 032
-
-
-
-
Sum utenfor Europa
96 357
93 530
69 086
69 774
9 206
15 270
Sum
203 636
193 619
131 747
122 764
21 034
25 647
1) Investeringer i varige driftsmidler,
immaterielle eiendeler, langsiktige
verdipapirer og lansiktige lån
til og investeringer
i selskap
regnskapsført etter egenkapitalmetoden,
inkludert beløp innregnet
gjennom virksomhetskjøp.
Kun investeringer
i videreført virksomhet er
inkludert.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 1.5
Viktige datterselskaper og endringer i konsernet
Regnskapsprinsipper
Konsolidering
Konsernregnskapet omfatter
Norsk Hydro ASA
og datterselskaper,
som er selskaper hvor
Hydro har
mulighet til å avgjøre finansielle
og operative beslutninger (kontroll).
Kontroll oppnås normalt ved
å eie,
direkte eller indirekte, mer enn 50
prosent av stemmeberettigede
eierandeler. Hydro
eier mer enn 50
prosent av stemmene i nær alle
datterselskaper. Datterselskaper
konsolideres fra det tidspunktet Hydro
oppnår kontroll, til kontroll ikke lenger
foreligger.
Transaksjoner og mellomværende
mellom selskaper i konsernet samt
internfortjeneste knyttet til slike
transaksjoner er eliminert.
Ikke-kontrollerende eierinteresser
Ikke-kontrollerende eierinteresser representerer
eierandeler i datterselskaper som
eies av andre enn
Hydro. Ikke-kontrollerende eierinteresser
presenteres som en egen klasse
av konsernets egenkapital i
samsvar med IFRS 10 Konsernregnskap.
Ikke-kontrollerende eieres
andel av resultatet beregnes ut
fra
eierandel eller annen metode dersom
det følger av kontrakt.
Transaksjoner mellom
ikke-kontrollerende eiere
og konsernet
Salg og kjøp av eierinteresser og
kapitalinnskudd som ikke
resulterer i at Hydro oppnår eller
mister
kontroll over et datterselskap, regnskapsføres
som egenkapitaltransaksjoner
i samsvar med IFRS
10. Det
regnskapsføres ikke gevinster,
tap eller verdiendring for
eiendeler, forpliktelser
eller goodwill som følge
av
slike transaksjoner.
Omregning av regnskaper i
utenlandsk valuta
Datterselskaper som har en annen
funksjonell valuta enn norske
kroner regnes om til
norske kroner for
konsolideringsformål. Eiendeler
og forpliktelser, inkludert
investeringer i tilknyttede
selskaper,
felleskontrollert virksomhet og goodwill,
omregnes til dagskurs,
mens resultatregnskap og
kontantstrømoppstilling regnes om
til månedlig gjennomsnittskurs.
Goodwill innregnes i den
eller de
dominerende valutaer i den oppkjøpte
virksomheten. Omregningsdifferanser
rapporteres i Øvrige
resultatelementer og inngår i Omregningsdifferanse
i Annen egenkapital ikke
resultatført i konsernets
egenkapital. Ved salg
av et datterselskap, tilknyttet selskap
eller felleskontrollert virksomhet
inngår
akkumulerte omregningseffekter
knyttet til foretaket i beregningen
av gevinst eller tap.
Virksomhetssammenslutninger
Virksomhetssammenslutninger regnskapsføres
etter oppkjøpsmetoden i samsvar
med IFRS 3
Virksomhetssammenslutninger.
Vederlaget
utgjør summen av virkelig verdi
på oppkjøpsdagen av
eiendeler som ytes som vederlag,
overtatte forpliktelser og gjeld
pådratt i transaksjonen,
samt
egenkapitalinstrumenter som Hydro
utsteder som vederlag for
kontroll i det kjøpte foretaket.
Virkelig verdi
av Hydros eierandeler i det oppkjøpte
foretaket før oppkjøpet inngår i vederlaget,
og gevinst eller tap
inngår i Andre inntekter,
netto, på kjøpstidspunktet.
Det oppkjøpte selskapets eiendeler,
forpliktelser og betingede forpliktelser
innregnes til virkelig verdi
på
kjøpstidspunktet, uavhengig av
eventuelle ikke-kontrollerende
eierinteresser.
Goodwill balanseføres
dersom vederlaget overstiger netto
identifiserte eiendeler.
Ikke-kontrollerende eierinteresser måles
ved etablering til
de ikke-kontrollerende eiernes
andel av virkelig
verdi av eiendeler, forpliktelser
og betingede forpliktelser slik
de er regnskapsført (delvis
goodwill, se note
2.3 Goodwill).
Ikke-kontrollerende
eierinteresser justeres i senere
perioder for andel av endringer
i
egenkapital etter oppkjøpsdag.
Eiendeler holdt for salg og Resultat
fra virksomhet under avhendelse
Eiendeler holdt for salg rapporteres separat
i samsvar med IFRS 5 Anleggsmidler
holdt for salg og
virksomhet under avhendelse, forutsatt
at det er høy sannsynlighet
for at eiendelene vil bli solgt
innen ett
år, herunder at ledelsen
har tatt beslutning om salg.
Eiendeler holdt for salg
avskrives ikke, men vurderes
til det laveste av balanseført verdi
og salgsverdi etter fradrag for
salgskostnader.
Tidligere års balanser
reklassifiseres ikke. Uvesentlige eiendelsgrupper
reklassifiseres ikke.
Virksomhet under avhendelse er en
del av Hydro som holdes
for salg eller er avhendet.
En virksomhet
under avhendelse representerer
en separat og vesentlig virksomhet
eller geografisk område.
Kontantstrømmer, resultat
av virksomheten og eventuell
gevinst eller tap fra salg
rapporteres separat som
Resultat fra virksomhet under avhendelse.
Eiendeler holdt for salg, tilknyttet
gjeld, inntekter og kostnader
i virksomheter under avhendelse
inngår
ikke i spesifikasjoner som presenteres
i notene med mindre annet framgår
av den enkelte note.
Vesentlige vurderinger
av om en enhet er et kontrollert
datterselskap eller ikke
Kontroll avledes av rettigheter.
Hoveddelen av Hydros
datterselskaper er kontrollert gjennom
eierskap av
alle, eller et klart flertall av,
stemmeberettigede aksjer.
For noen selskaper vurderes kontroll
gjennom en
forståelse av rettigheter som følger
av en kombinasjon av stemmeberettighede
aksjer eid av Hydro og
andre aksjeeiere, og avtaler som
påvirker hvordan forretningsbeslutninger
tas, hovedsaklig i form av
aksjonæravtaler. Hydro
har ingen vesentlige datterselskap
hvor Hydro ikke eier flertallet av
stemmeberettigede aksjer. I
enkelte datterselskap har ikke-kontrollerende
eierinteresser betydeling
innflytelse på beslutninger gjennom
en kombinasjon av vesentlige
eierinteresser,
men ikke flertall, og krav
om bekreftende stemme i aksjonæravtaler.
For alle disse datterselskapene
har Hydro analysert
beslutningsprosessen og konkludert
med at Hydros rettigheter
er tilstrekkelige til å styre aktivitetene
som
er viktigst for enhetenes avkastning,
noe som støtter konklusjonen
om at enhetene er
datterselskaper.
Vurderingen knyttet til de
mer vesentlige
av slike datterselskaper
er omtalt nedenfor.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
virksomhetssammenslutninger
Kjøp av virksomhet regnskapsføres
til estimert virkelig verdi av vederlag,
eiendeler og forpliktelser,
og
eventuelt overskytende vederlag inngår
i goodwill. Når Hydro
har en eierandel i den kjøpte virksomheten
før konserndannelsen verdsettes
denne til estimert virkelig
verdi på tidspunktet for konserndannelse,
og
resulterer i gevinst eller tap. I
de virksomhetene Hydro
driver kan virkelig verdi på
enkelteiendeler og
forpliktelser sjelden observeres i
aktive markeder. Estimater
for virkelig verdi av
eiendeler, forpliktelser
og
eierandeler i virksomheter krever
bruk av verdsettelsesteknikker.
Det inngår mange forutsetninger
i slike
verdsettelser, som dermed
er usikre. Kvaliteten på estimater
for virkelig verdi kan
påvirke fremtidige
perioders avskrivninger av kjøpte
eiendeler og vurderingen av mulige
nedskrivninger av eiendeler
og/eller
goodwill i framtidige perioder.
Datterselskaper med vesentlige
ikke-kontrollerende eierinteresser
Hydro består av rundt 140 selskaper
i om lag 40 land.
De fleste datterselskapene, herunder
de store operative
enhetene i Norge, er 100 prosent
eid, direkte eller indirekte, av Norsk
Hydro ASA. En liste
over vesentlige
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
datterselskaper inngår i note 7 Aksjer
i datterselskaper til
regnskapet for morselskapet Norsk
Hydro ASA
senere i denne rapporten. Det
er restriksjoner i mulighetene for
å overføre utbytte ut fra rapportert
resultat
og/eller egenkapital i de fleste land
der vi har virksomhet. I
noen land, inkludert Brasil,
er det også restriksjoner som begrenser
mulighetene for å innlemme
datterselskapenes bankinnskudd i
konsernets felles likviditetsstyring.
Det er ikke-kontrollerende
eierinteresser i noen av datterselskapene.
De viktigste omtales nedenfor.
Alunorte
Ved utgangen av
2024
eier Hydro 62 prosent av
aksjene i det brasilianske aluminiumoksidraffineriet
Alumina do Norte do Brasil S.A.
(Alunorte), som inngår i Hydro
Bauxite & Alumina.
Ikke-kontrollerende
eiere har betydelig innflytelse på
visse beslutninger i selskapet,
herunder drifts-
og investeringsbudsjetter
.
Ikke-
kontrollerende eierinteresser i Alunorte
utgjorde 2.367 millioner kroner
per 31. desember 2024
og
2.620 millioner kroner per 31.
desember 2023. Kontanter i selskapet
er ikke tilgjengelig for konsernet
gjennom
felles likviditetsstyring. Utbytte
må godkjennes av aksjonærene
sammen. Gjeldende aksjonæravtale
tilsier at
utbytte skal utbetales i den
grad det er tillatt etter lokal selskapsrett.
Selskapet produserer
aluminiumoksid som
selges til aksjonærene i samme
forhold som eierskapet til en
pris som fastsettes ut fra
gjeldende
aluminiumoksidpris.
I desember 2023 solgte Hydro 30
prosent av aksjene i Alunorte
til Glencore og reduserte eierandelen
til 62
prosent. Alunorte
er fortsatt et konsolidert datterselskap
etter transaksjonen.
Ingen eiendeler eller forpliktelser
i
Alunorte var gjenstand for ny
måling, og det er ikke innregnet
gevinst eller tap som følge av
transaksjonen.
Albras
Hydro eier 51 prosent av aksjene i
det brasilianske aluminiumverket
Alumínio Brasileiro S.A.
(Albras), som
inngår i Hydro Aluminium Metal. Den
ikke-kontrollerende eieren
har betydelig innflytelse
på visse beslutninger i
selskapet, herunder drifts-
og investeringsbudsjetter.
Ikke-kontrollerende eierinteresser i
Albras utgjorde
2.354
millioner kroner per 31. desember
2024
og 2.918 millioner kroner
per 31. desember 2023.
Kontanter i
selskapet er ikke tilgjengelig for konsernet
gjennom felles likviditetsstyring.
Utbytte må godkjennes
av
aksjonærene sammen. Gjeldende
aksjonæravtale tilsier at
utbytte skal utbetales i den grad det
er tillatt etter
lokal selskapsrett. Selskapet produserer
standard ingot som selges
til aksjonærene eller de
foretakene eierne
utpeker, i samme forhold
som eierskapet til en pris
som fastsettes ut fra gjeldende
aluminiumpris på London
Metal Exchange.
Slovalco
Hydro eier 55 prosent av det samlede
antall aksjer og 60 prosent
av stemmene i det slovakiske
aluminiumverket Slovalco a.s., som inngår
i Hydro Aluminium Metal.
Den ikke-kontrollerende
eieren har
vesentlig innflytelse på visse beslutninger
i selskapet, herunder drifts-
og investeringsbudsjetter.
Anlegget er
tidligere nedskrevet.
Ikke-kontrollerende
eierinteresser i Slovalco utgjorde
1.223 millioner kroner per
31.
desember 2024
og 1.060 millioner kroner
per 31. desember 2023. Kontanter
i selskapet er ikke tilgjengelig
for
konsernet gjennom felles likviditetsstyring.
Utbytte må godkjennes
av aksjonærene sammen.
Gjeldende
aksjonæravtale tilsier at utbytte
skal utbetales i den grad
det er tillatt etter lokal selskapsrett.
Selskapet
produserer støperiprodukter og
anoder.
Tabellen
nedenfor viser nøkkeltall for Alunorte
og Albras, slik de inngår i konsernregnskapet.
Justeringer til
virkelig verdi fra Hydros kjøp
av selskapene inngår.
Interne mellomværender med
andre Hydro-selskaper
inngår, og intern gevinst
eller tap ved kjøp eller salg
av varer eller driftsmidler fra konsernselskaper
er ikke
eliminert i tallene slik de vises nedenfor.
Alunorte
Albras
Beløp i millioner kroner
2024
2023
2024
2023
Driftsinntekter
29 827
22 073
12 125
11 834
Resultat før finansposter
og skatt
6 767
(4 932)
(1 348)
(820)
Årets resultat
1 598
(4 677)
(1 860)
(585)
Øvrige resultatelementer
(1 574)
903
(1 123)
690
Totalresultat
24
(3 774)
(2 983)
105
Netto kontantstrøm
fra driftsaktiviteter
5 724
(513)
(381)
617
Netto kontantstrøm
fra investeringsaktivitieter
(2 263)
(5 528)
(1 495)
(1 515)
Netto kontantstrøm
fra finansieringsaktiviteter
(1 806)
5 454
1 849
1 394
Kontanter og bankinnskudd
2 616
961
743
769
Andre omløpsmidler
4 552
4 481
3 724
3 331
Anleggsmidler
19 041
22 422
7 214
7 540
Kortsiktig gjeld
(8 762)
(8 759)
(4 081)
(3 632)
Langsiktig gjeld
(9 905)
(12 212)
(2 754)
(2 048)
Egenkapital henført
til Hydros aksjonærer
(4 692)
(4 281)
(2 589)
(3 039)
Ikke-kontrollerende eierinteresser
(2 850)
(2 612)
(2 257)
(2 921)
Ikke-kontrollerende eierinteressers
andel av årets
resultat
601
(383)
(904)
(287)
Utbytte betalt til ikke-kontrollerende
eierinteresser
-
-
-
-
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Eiendeler holdt for salg
I oktober 2023 inngikk Hydro en
avtale med Macquarie Asset
Management om å selge 49,9
prosent av Hydros
selskap for fornybar energi, Hydro
Rein. Hydro eier 50,1 prosent
av selskapet, og Hydro Rein
er etablert som
felleskontrollert virksomhet ut fra beslutningsstrukturen
i selskapet. Avtalen
ble gjennomført 24. juni
2024.
Bruttoverdien av Hydros eierandel ble
verdsatt til 3,8 milliarder
kroner, som
medførte en brutto gevinst på
570
millioner kroner. I
tråd med Hydros regnskapsprinsipper,
ble den relative andelen av Hydros
eierandel eliminert
som urealisert geinvst. Innregnet
gevinst utgjorde 321 millioner
kroner, inkludert
resirkulering av
omregningseffekter tidligere innregnet
i Øvrige resultatelementer
på 36 millioner kroner.
Gevinsten er inkludert
i Andre inntekter, netto,
og er inkludert i Hydro Energi.
Lån fra Hydro til Hydro Rein
på 1,8 milliarder kroner ble
tilbakebetalt som del av transaksjonen.
Eiendeler holdt for
salg
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Omløpsmidler
-
263
Investeringer som regnskapsføres
etter egenkapitalmetoden
3.1
-
3 089
Andre anleggsmidler
-
333
Eiendeler holdt for salg
-
3 685
Forpliktelser i avhendingsgruppe
-
(141)
Annen egenkapital
ikke resultatført
knyttet til eiendeler
holdt for salg
-
28
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 2 Varige
driftsmidler
Note 2.1
Bygninger, maskiner,
inventar og lignende
Regnskapsprinsipper for bygninger,
maskiner, inventar
og lignende
Bygninger, maskiner,
inventar o.l. balanseføres
til kostpris. Driftsmidler vurderes
til historisk kost etter
fradrag for av- og nedskrivninger.
Balanseført verdi
omfatter også nåverdien
av estimert fjerningsforpliktelse
på tidspunktet forpliktelsen oppstår
og balanseføres. Hydro benytter
kostmetoden for bygninger,
maskiner,
inventar o.l.
Balanseført vedlikehold
Utgifter til periodisk vedlikehold
og reparasjoner av produksjonsutstyr
balanseføres i samsvar med
IAS 16
Eiendom, anlegg og utstyr når
periodisk vedlikehold utføres
med intervall på mer enn ett år.
Utgifter til
vedlikehold med kortere intervall
blir løpende kostnadsført.
Utgifter ved større utskiftninger
og fornyelser
aktiveres, og erstattet eiendel
kostnadsføres.
Fjerning av overdekningsmateriale
ved gruvevirksomhet (stripping
cost)
Utgifter til fjerning av løsmasser
over minerallaget, som påløper
i produksjonsfasen for
gruvevirksomheten,
fordeles mellom kost for varelager
og kost for gruven.
Fjerningsutgifter tilordnes gruven
som en komponent i
den grad de representerer vesentlig
forbedret tilgang til
mineraler. Fjerningsutgifter
omfatter fjerning av
vegetasjon og graving av dagbrudd for
utvinning av mineraler.
Aktiverte renter
Renter som knytter seg til anlegg
under oppføring eller
andre kvalifiserende eiendeler blir
aktivert som en
del av kostprisen i samsvar
med IAS 23 Låneutgifter.
Valutagevinster
og -tap knyttet til Hydros lån
i
utenlandsk valuta blir ikke balanseført.
Hydros Bygninger, maskiner,
inventar og lignende
Hoveddelen av Hydros bygninger,
maskiner, inventar
og lignende består av
produksjonsrelaterte maskiner
og
bygninger fordelt på Hydros
mer enn 100 operasjonelle
driftsanlegg. Bygninger,
maskiner, inventar og
lignende
inkluderer leieavtaler, se
note 2.6 Leieavtaler
.
Beløp i millioner kroner
Bygninger og
tomter
Maskiner og
utstyr
Anlegg under
oppføring
Sum
Anskaffelseskost
31. desember 2022
33 598
90 082
8 296
131 976
Tilgang
1 333
5 234
11 688
18 255
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
922
1 110
57
2 089
Avgang
(429)
(4 209)
(3)
(4 641)
Overføringer
1 744
4 427
(6 170)
-
Eiendeler klassifisert
som holdt for salg
(3)
(11)
(94)
(109)
Omregningsdifferanser
1 464
4 610
342
6 416
31. desember 2023
38 628
101 242
14 116
153 986
Tilgang
817
1 976
11 737
14 531
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
7
103
94
204
Avgang
(383)
(2 805)
4
(3 183)
Salg av selskap
(80)
(62)
(2)
(144)
Overføringer
2 135
9 188
(11 323)
-
Endringer i eiendeler
holdt for salg
(5)
-
(21)
(27)
Omregningsdifferanser
(330)
(2 107)
(377)
(2 815)
31. desember 2024
40 789
107 536
14 227
162 552
Akkumulerte avskrivninger
og nedskrivninger
31. desember 2022
(16 415)
(52 854)
(51)
(69 319)
Avskrivninger
(1 528)
(7 352)
-
(8 880)
Nedskrivninger
(367)
(1 488)
(349)
(2 204)
Avgang
396
4 053
24
4 473
Overføringer
(13)
(16)
30
-
Eiendeler klassifisert
som holdt for salg
1
1
-
2
Omregningsdifferanser
(651)
(2 434)
4
(3 081)
31. desember 2023
(18 576)
(60 087)
(342)
(79 005)
Avskrivninger
(1 594)
(7 958)
-
(9 552)
Nedskrivninger
-
(25)
(14)
(39)
Avgang
284
2 533
-
2 817
Salg av selskap
38
71
-
109
Overføringer
(29)
(237)
265
-
Endringer i eiendeler
holdt for salg
-
3
14
17
Omregningsdifferanser
160
858
19
1 038
31. desember 2024
(19 717)
(64 841)
(57)
(84 615)
Balanseført verdi
31. desember 2023
20 052
41 155
13 774
74 981
31. desember 2024
21 072
42 695
14 170
77 937
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 2.2
Immaterielle eiendeler
Regnskapsprinsipper for immaterielle
eiendeler
Immaterielle eiendeler som anskaffes
separat eller som gruppe,
balanseføres til kost på
anskaffelsestidspunktet. Ved
kjøp av virksomhet identifiseres
og balanseføres immaterielle
eiendeler som
er knyttet til kontrakter eller juridiske
rettigheter og rettigheter som
kan skilles fra den kjøpte
virksomheten,
adskilt fra goodwill.
Utslippskvoter
Myndighetstildelte og kjøpte utslippskvoter
for CO
2
som forventes benyttet til
å dekke Hydros forpliktelser
knyttet til utslipp regnskapsføres
som immateriell eiendel til kostpris.
Kvotene avskrives ikke,
men
vurderes for nedskrivning. Ved
utslipp ut over eide kvoter
avsettes det for forpliktelse til
å kjøpe kvoter.
Eventuelt salg av kvoter regnskapsføres
på salgstidspunktet. Kvoter som
kjøpes med sikte på videre salg
(trading) klassifiseres og måles
som varelager.
Forskning og utvikling
Alle utgifter til forskning kostnadsføres.
Utgifter til utvikling balanseføres
som immaterielle eiendeler
til
kost når kriteriene for balanseføring
i IAS 38 Immaterielle eiendeler
er oppfylt, herunder sannsynlige
fremtidige økonomiske fordeler
og at anskaffelseskost for
eiendelen kan måles pålitelig.
I den grad utviklingsutgifter bidrar
direkte til utviklingen av
et varig driftsmiddel, blir
utviklingsutgiftene
aktivert som en del av anleggsmiddelet
hvis alle kriterier for balanseføring
er oppfylt. Utgifter som
oppstår
tidlig i prosjektfasen, så vel som
vedlikeholdsutgifter blir kostnadsført
når de oppstår.
Utforskning av mineralressurser
Utgifter til utforsking av mineralressurser
kostnadsføres når de påløper.
Kjøpte leterettigheter
balanseføres og henføres til relevante
områder. Et område representerer
en enhet som kan utnyttes
gjennom felles infrastruktur og kan
omfatte flere lisenser.
Mineralrettigheter overføres
til utviklingsutgifter
for gruven når utvikling starter.
Avskrivning av mineralretter
starter etter overføring når
utvinning av
ressursene starter.
Leterettigheter beholdes som immaterielle
eiendeler i balansen til utvikling
besluttes
eller en beslutning om ikke
å utvikle området tas.
Vesentlige vurderinger
i regnskapsføringen av
forskning og utvikling
Ved vurdering av
om aktiviteter skal regnskapsføres
som forskningsutgifter eller balanseføres
som
utviklingskostnader,
benyttes betydelige skjønn i
å vurdere de tekniske forutsetningene
for å fullføre den
immaterielle eiendelen og hvordan
den immaterielle eiendelen
med sannsynlighet vil
generere framtidige
økonomiske fordeler.
Hydros immaterielle eiendeler
Hydros immaterielle eiendeler utgjør
i hovedsak ressurser som supplerer
de fysiske eiendelene.
Vannfallsrettigheter
er grunnleggende for produksjon
av vannkraft. En vesentlig
del av Hydros
vannfallsrettigheter har blitt tildelt fra
myndighetene mens en mindre
del er kjøpt og dermed balanseført.
En
vesentlig del av kjøpte vannfallsrettigheter
har ikke tidsbegrenset levetid,
og avskrives derfor ikke.
Mineralrettigheter utgjør rettigheter i
områder som ennå ikke er
utbygd knyttet til Hydros gruvevirksomhet
i
Brasil. Teknologi
omfatter teknologi identifisert
i oppkjøp og internt utviklet
teknologi. Andre immaterielle
eiendeler omfatter hovedsakelig kunderelasjoner
og andre immaterielle eiendeler
identifisert i oppkjøp, i
tillegg til utslippskvoter som forventes
å bli benyttes til å dekke Hydros
utslipp av CO
2
.
Se
note 10.2 Forskning og utvikling
for informasjon om
kostnadsførte utgifter til forskning.
Beløp i millioner kroner
Immaterielle
eiendeler
under
utvikling
Mineral-
og
vannfalls-
rettigheter
Program-
vare
Tekn-
ologi
Kjøpte
innkjøps-
kontrakter
Andre
immaterielle
eiendeler
Sum
Anskaffelseskost
31. desember 2022
67
999
1 230
2 162
874
2 096
7 427
Tilgang
77
1
29
-
-
164
271
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
16
-
28
17
-
1 104
1 165
Avgang
-
-
(2)
-
-
(73)
(76)
Overføringer
(70)
5
65
-
-
-
-
Eiendeler klassifisert
som holdt for salg
(8)
-
(4)
-
-
-
(12)
Omregningsdifferanser
2
73
59
114
88
76
413
31. desember 2023
85
1 079
1 404
2 293
962
3 367
9 190
Tilgang
69
12
5
-
-
123
210
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
-
-
-
35
-
78
113
Avgang
(0)
(122)
(85)
-
(842)
(103)
(1 152
)
Overføringer
(72)
-
44
3
-
25
-
Endring i eiendeler
klassifisert som
holdt
for salg
(2)
-
-
-
-
-
(2)
Omregningsdifferanser
-
(101)
12
91
(118)
244
129
31. desember 2024
80
868
1 381
2 421
2
3 734
8 487
Akkumulerte av
-
og nedskrivninger
31. desember 2022
-
(152)
(907)
(1 087)
(729)
(830)
(3 705
)
Avskrivninger
1)
-
(4)
(99)
(206)
(74)
(205)
(588)
Avgang
-
-
10
-
-
6
16
Eiendeler klassifisert
som holdt for salg
-
-
1
-
-
-
1
Omregningsdifferanser
-
(17)
(45)
(50)
(72)
(32)
(217)
31. desember 2023
-
(173)
(1 041)
(1 343)
(875)
(1 061)
(4 493
)
Avskrivninger
1)
-
(4)
(92)
(216)
(81)
(267)
(660)
Avgang
-
122
86
-
842
(8)
1 042
Overføringer
-
-
2
(2)
-
-
-
Omregningsdifferanser
-
17
(2)
(75)
114
(93)
(38)
31. desember 2024
-
(38)
(1 046)
(1 635)
-
(1 430)
(4 149
)
Balanseført verdi
31. desember 2023
85
906
364
950
86
2 306
4 697
31. desember 2024
80
830
336
786
2
2 305
4 338
1) Avskrivningen på en
kjøpskontrakt er inkludert i
linjen Råvarer og energikostnader
i resultatregnskapet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 2.3
Goodwill
Regnskapsprinsipper for goodwill
Goodwill innregnes som en
del av en virksomhetssammenslutning.
Goodwill måles enten
som merpris ut
over Hydros andel av virkelig
verdi av identifiserbare eiendeler,
forpliktelser og betingede
forpliktelser
(delvis goodwill) eller som virkelig
verdi av oppkjøpt virksomhet
ut over virkelig verdi av identifiserbare
eiendeler, forpliktelser
og betingede forpliktelser (full
goodwill). Valget
gjøres for hver transaksjon.
Hydro
har benyttet delvis goodwill-metoden
for alle virksomhetssammenslutninger
som er gjennomført fram til
31. desember 2024. Goodwill
avskrives ikke, men vurderes
for eventuell nedskrivning
ved indikasjoner
på
verdifall, og minst en gang per
år i samsvar med IAS
36 Verdifall på
eiendeler. Goodwill
tilordnes de
kontantgenererende enhetene (CGU)
eller grupper av CGUer som forventes
å nyte godt av synergiene
fra
oppkjøpet og som følges opp av ledelsen.
Nedskrivning relatert til goodwill
kan ikke reverseres. Kost
og
akkumulerte nedskrivninger fraregnes
når goodwill er fullt nedskrevet.
Hydros goodwill
Goodwill tilordnet Hydro Extrusions
ble innregnet i oppkjøpet
av Sapa AS i 2017. Goodwill
tilordnet Hydro
Metal Markets ble innregnet i
oppkjøp gjennomført for mer enn
20 år siden. Goodwill tilordnet Hydro
Bauxite
& Alumina ble fullt nedskrevet i 2023
og kan ikke reverseres.
Beløp i millioner kroner
Hydro
Extrusions
Hydro
Bauxite &
Alumina
Hydro Metal
Markets
Annet
Sum
Anskaffelseskost
31. desember 2022
4 315
1 963
453
-
6 730
Omregningsdifferanser
169
197
16
-
381
31. desember 2023
4 484
2 159
469
-
7 112
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
-
-
-
16
16
Fraregning av fullt nedskrevet
Goodwill
-
(2 190)
-
-
(2 190)
Omregningsdifferanser
424
31
49
-
504
31. desember 2024
4 908
-
518
16
5 441
Akkumulerte nedskrivninger
31. desember 2022
(1 173)
-
-
-
(1 173)
Nedskrivninger
-
(2 220)
-
-
(2 220)
Omregningsdifferanser
(29)
60
-
-
32
31. desember 2023
(1 202)
(2 159)
-
-
(3 361)
Fraregning av fullt nedskrevet
Goodwill
-
2 190
-
-
2 190
Omregningsdifferanser
(142)
(31)
-
-
(173)
31. desember 2024
(1 343)
-
-
-
(1 343)
Balanseført verdi
31. desember 2023
3 282
-
469
-
3 751
31. desember 2024
3 564
-
518
16
4 098
Note 2.4
Avskrivninger
Regnskapsprinsipper for avskrivninger
Avskrivninger foretas på lineær
basis over eiendelens forventede
levetid, og starter når eiendelen
er
tilgjengelig for bruk. Gruver og gruveinstallasjoner
avskrives etter produksjonsenhetsmetoden
over
påviste og sannsynlige reserver.
Driftsmidler og immaterielle eiendeler
med en levetid som ikke
er
tidsbegrenset avskrives ikke.
Forventet levetid er som følger:
●
Maskiner og utstyr, opprinnelig
kost 4-30 år,
for kraftstasjoner opp til 75
år
●
Maskiner og utstyr, balanseført
vedlikehold 1-15
år
●
Bygninger 20-50 år
●
Immaterielle eiendeler med
avgrenset levetid 3-10 år,
for rettigheter til vannkraftproduksjon
opp til 50 år
Komponenter av en eiendel som har
en levetid som er vesentlig
forskjellig fra hovedeiendelen,
og en
kostpris som er vesentlig i forhold
til den totale eiendelen,
avskrives separat. Hydro vurderer
estimater for
restverdier og levetid ved hvert årsskifte.
Eventuelle endringer regnskapsføres
prospektivt over
eiendelens gjenværende levetid.
Vesentlige vurderinger
i regnskapsføring av
avskrivninger
Det kreves betydelig skjønn i vurdering
av levetid for eiendeler
som benyttes av Hydro.
Økonomisk levetid
kan være kortere enn gjenværende
teknisk levetid. Gjenværende
levetid påvirkes av teknologiutvikling,
herunder når ny teknologi med
lavere utslipp eller nullutslipp
blir tilgjengelig, og når slik
ny teknologi
medfører at eksisterende eiendeler
ikke vil bli benyttet. Vår vurdering
er at ny teknologi ikke vil
påvirke
konkurransedyktigheten av Hydros
eiendeler før etter 2030, når vi
venter at lavutslippsteknologi
vil bli
tilgjengelig i industriell skala.
Fysisk klimarisiko, som endring
i værmønstre og alvorlighet
av regn, vind, flom og
andre hendelser,
kan
påvirke forventet levetid. Hydro
har ikke identifisert vesentlige
eiendeler som forventes
å ha vesentlig
kortere levetid som følge av klimarisiko.
Spesifikasjon av
avskrivninger
per klasse av eiendeler
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Bygninger
1 594
1 528
Maskiner og utstyr
7 958
7 352
Immaterielle eiendeler
580
514
Avskrivninger
10 131
9 394
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 2.5
Nedskrivning av anleggsmidler
Regnskapsprinsipper for nedskrivninger
av varige driftsmidler og
immaterielle eiendeler
Materielle og immaterielle anleggsmidler
vurderes for nedskrivning
ved indikasjon på verdifall som
beskrevet i IAS 36 Verdifall
på eiendeler.
Goodwill og immaterielle eiendeler
med ubestemt levetid skal
testes for mulig verdifall årlig, og
ved indikasjoner på verdifall. Hydro
har valgt å gjennomføre
årlige tester
for verdifall i fjerde kvartal. Leterettigheter
for ikke utbygde mineralressurser
vurderes for nedskrivninger
etter IFRS 6 Leting etter og
evaluering av mineralressurser.
Når en eiendel eller kontantgenererende
enhet (CGU) testes for
verdifall, beregnes gjenvinnbart
beløp
som det høyeste av CGU-ens markedsverdi
fratrukket salgskostnader,
eller bruksverdi. Balanseført
verdi
er ikke gjenvinnbar dersom den
overstiger beregnet gjenvinnbart
beløp, overskytende
beløp innregnes
som nedskrivning. Nedskrivninger
reverseres dersom verdien av
en nedskrevet eiendel
øker i senere
perioder, men nedskrivning
av goodwill reverseres ikke.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
nedskrivning av varige
driftsmidler
IAS 36 krever at Hydro vurderer
forhold som kan medføre at
en eiendel eller en CGU faller
i verdi.
Identifikasjon av CGU er skjønnsmessig,
herunder vurdering av for hvilke
produkter det finnes aktive
markeder og i hvilken grad kontantstrømmer
er gjensidig avhengige.
For Hydro er en CGU enten
det
enkelte anlegg, en gruppe av anlegg
som utgjør en samlet verdikjede
der det ikke foreligger
uavhengige
priser for mellomprodukter,
en gruppe av anlegg som
styres samlet for å betjene
et felles marked, eller
en
gruppe av eiendeler der andre forhold
tilsier at det er betydelig
avhengighet i kontantstrømmene.
Vurdering av mulige indikatorer
som kan medføre at en CGU
har tapt verdi omfatter
makroøkonomiske
faktorer som påvirker priser,
tilbud og etterspørsel,
vesentlige endringer i Hydros
planlagte bruk av
eiendeler og ventede endringer
i teknologi, reguleringer eller
andre rammebetingelser.
Alle disse
endringene kan påvirke kombinasjonen
av produktpriser,
priser for råmaterialer og energi
som igjen
endrer produksjonsmarginen som
er tilgjengelig for å dekke balanseført
verdi av nettoeiendelen
i en CGU.
Ventede eller mulige
endringer i klima og miljø,
i tillegg til regulatoriske endringer
som svar på slike
miljøendringer, påvirker vurdering
av økonomisk verdi
og gjenværende levetid for
eiendeler. Slike
risikoer
vurderes på samme måte som
usikre markedspriser for innsatsfaktorer
og produkter, og
påvirker
estimerte kontantstrømmer som
benyttes i nedskrivningstester.
Det foreligger sjelden direkte observerbare
markedspriser for Hydros eiendeler.
Markedspriser kan likevel
estimeres basert på observerte transaksjoner
for lignende eiendeler,
Hydros modeller som benyttes
ved
vurdering av transaksjoner for samme
type eiendel eller annen
relevant informasjon. Beregning av
bruksverdi er en diskontert kontantstrømberegning
som forutsetter fortsatt bruk
av eiendelen i nåværende
tilstand, uten at eventuelle forbedrings-
eller ekspansjonsmuligheter
utnyttes, og som hensyntar
visse
virksomhetsspesifikke synergier og
andre relevante posisjoner.
Beregning av gjenvinnbart beløp inkluderer
ledelsens estimater for
svært usikre forhold, som
råvarepriser
og hvordan disse påvirker marked
og priser for ferdigvarer,
utvikling i etterspørsel, inflasjon,
driftskostnader, skattesystemer
og rettssystemer. Vi
benytter interne forretningsplaner,
noterte priser,
eksterne markeds-
og industrianalyser og egne
estimater for råvarepriser og
produksjonsmarginer,
valutakurser, diskonteringsrenter
og andre relevante faktorer.
Hydros langsiktige forutsetninger
for
nøkkelpriser og kurser, som
prisen på aluminium, aluminiumoksid
og viktige energibærere,
makroøkonomisk utvikling og visse
andre faktorer som er viktige for
våre produksjonsanlegg
er viktige
forutsetninger i analysen. Disse forutsetningene
reflekterer megatrender som grønn
omstilling og Hydros
syn på relative fordeler for våre
produkter sammenlignet med
alternative materialer,
utviklingen i priser og
kostnader, vekstforventninger
og andre relevante faktorer.
Disse planleggingsforutsetningene
er
konsistente med Hydros strategi
og arbeidet for å begrense
global oppvarming til 1,5 grader
Celsius som
uttrykt i Paris-avtalen. Våre forutsetninger
er ett sett av mulige finansielle
effekter av oppnåelse
av dette
målet. Andre alternative løsninger kan
være mer eller mindre
fordelaktige for Hydros
virksomheter.
Detaljerte kontantstrømestimater
for netto kontantstrøm utarbeides
for fem til ti år med framskrivninger
deretter. Estimatene
hensyntar vårt syn på konjunkturer.
Noen vedlikeholdsinvesteringer
er modellert
basert på forventet levetid for den
enkelte eiendelen. Hydro
benytter ikke en generell vekstfaktor
for
volumer som inngår i nedskrivningstester,
men kontantstrømmer økes normalt
med forventet inflasjon, og
i lavkonjunkturer vurderes det
om markedet vil vokse, helt
eller delvis, til tidligere
observerte volumer.
Estimerte kontantstrømmer diskonteres
med en nominell risikojustert
rente spesifikk for den aktuelle
forretningsaktiviteten og landet. Usikkerhet
i utviklingen i verdensøkonomien,
inflasjons- og rentenivå,
samt konkurransedyktigheten til
Hydros produkter påvirker
etterspørsel og priser for
hydros
nøkkelprodukter og innsatsfaktorer,
hvor forutsetninger er tatt inn
i estimerte kontantstrømmer
for
eiendeler og CGUs som testes
for nedskrivning.
Nedskrivningstester i 2024 og 2023
CGU-er med krav om årlig test
og CGU-er med nedskrivningsindikatorer
er testet for mulig verdifall.
Gjenvinnbart beløp er beregnet
som bruksverdi og, hvor relevant,
virkelig verdi fratrukket
salgsutgifter.
Den
høyeste av disse verdiene er sammenlignet
med balanseført verdi for
CGU-en. Bruksverdi er beregnet
ut fra
ledelsens estimater og reflekterer
Hydros forretningsplanprosess. Diskonteringsrenter
beregnes som veid
gjennomsnittlig kapitalkostnad (WACC)
for en lignende virksomhet i
det samme forretningsmiljøet på
konjunkturnøytral basis, og benytter
10-års statsobligasjonsrenter,
risikopremier for egenkapitalinstrumenter
beregnet ut fra markeder i USA,
kredittpåslag og landrisiko.
Estimert beta revurderes
periodisk og hensyntar
observert beta for Hydro-aksjen
målt mot forskjellige markedsindekser
,
analyse av sammenlignbare
selskaper og eksterne vurderinger.
Kredittpåslag baseres
på observerte påslag på Hydros
gjeld, mens
landrisiko er basert på påslag
som publiseres av det svenske
kredittbyrået EKN. Etter skatt
-renter
konverteres til før skatt renter ved
bruk av nominelle skattesatser
i de aktuelle landene.
For Hydros
virksomheter benyttes nominelle diskonteringsrenter
i intervallet 8,5 til 11
prosent (2023: 9,0 til 16,5
prosent)
før skatt. De høyeste satsene
for 2024 er benyttet for eiendeler
innenfor Precision
Tubing i Extrusions,
i
2023 var de høyeste satsene
knyttet til virksomheter i Brasil
som ikke ble testet for nedskrivning
i 2024. De
lavere satsene benyttes for eiendeler
i Extrusions i Europa.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro har resultatført følgende nedskrivninger
i 2024 og 2023:
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Spesifikasjon per klasse
av anleggsmidler
Nedskrivninger
Bygninger,
maskiner og utstyr
39
2 201
Goodwill
-
2 220
Sum nedskrivninger
av anleggsmidler
39
4 421
Spesifikasjon per segment
Nedskrivninger
Hydro Bauxite & Alumina
-
3 773
Hydro Aluminium
Metal
-
625
Hydro Extrusions
22
23
Hydro Energi
17
-
Sum nedskrivninger
av anleggsmidler
39
4 421
Goodwill er tilordnet en CGU, eller
en gruppe av CGU-er,
som vist i tabellen nedenfor:
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Extrusion North America
(Hydro Extrusions)
1 840
1 646
Extrusion Europe
(Hydro Extrusions)
925
881
Building Systems
(Hydro Extrusions)
620
589
Precision Tubing
(Hydro Extrusions)
179
165
Recycling (Hydro
Metal Markets)
518
469
Annet
16
-
Sum goodwill
4 098
3 751
Årlige pliktige nedskrivningstester
Hydro Extrusions
Goodwill i Hydro Extrusions er tilordnet
fire grupper av CGU-er som
reflekterer hvordan virksomheten styres
for å betjene relevante markeder.
Følgende grupper av CGU-er
er identifisert:
Extrusion Nord-Amerika omfatter
produksjonsanlegg, markedsføring
og produktutvikling i USA og
Canada.
Virksomheten består av 21
produksjonsanlegg, innregnede
immaterielle eiendeler
og goodwill fra Hydros
kjøp av virksomheten.
Extrusion Europa omfatter produksjonsanlegg,
markedsføring og produktutvikling
i Europa, hovedsakelig i
EU. Virksomheten består
av 33 produksjonsanlegg, innregnede
immaterielle eiendeler
og goodwill fra
Hydros kjøp av virksomheten.
Byggsystemer omfatter produksjonsanlegg,
produktlagre, markedsføring
og produktutvikling, hovedsakelig
i
Europa, og salgskontorer som
dekker et større geografisk område.
Virksomheten er til stede
på 59 steder i
26 land. Eiendelene består av
et begrenset antall produksjonsanlegg,
flere produktlagre av forskjellig
størrelse og kompleksitet, tre varemerker,
andre immaterielle eiendeler
og goodwill fra Hydros kjøp
av
virksomheten.
Precision Tubing omfatter
produksjonsanlegg, markedsføring
og produktutvikling på fire kontinenter.
Virksomheten har 10 produksjonsanlegg
i Sør-Amerika, Asia,
Europa og Nord-Amerika, innregnede
immaterielle eiendeler og goodwill
fra Hydros kjøp av virksomheten.
Nedskrivningstestene for de fire
gruppene av CGU-er beskrevet
over er kontantstrømmodeller
uttrykt i
nominelle beløp, hvor det benyttes
kontantstrømestimater for de
første fem årene basert på
interne
forretningsplaner som er godkjent
av ledelsen. Marginer,
volumer og investeringer
anses å være sterkt
korrelert siden marginer over
metallverdi oppnås gjennom
å produsere mer komplekse produkter
som krever
høyere kostnader og/eller dyrere
utstyr. Vi har
derfor ikke vurdert utvikling i margin,
kost og volum sepa
rat.
Kontantstrømmer er vurdert som terminalverdier
etter beregningsperioden på
fem år, framskrevet
med
nullvekst. Nøkkelforutsetninger er
utvikling i årlig netto kontantstrøm,
som består av volum
og
kostnadsutvikling i relevante
markedssegmenter,
i tillegg til diskonteringsrente.
De viktigste forutsetningene og sensitiviteter
vises i tabellen nedenfor.
Sensitivitetene representerer
stress-
tester, som identifiserer
den endringen i en
forutsetning som ville medføre at
gjenvinnbart beløp er likt
balanseført verdi mens alle andre
forutsetninger er beholdt
uendret. Endringen er forutsatt
for hele perioden,
inkludert terminalverdien. Reduksjonen
i årlig kontantstrøm
representerer ikke rimelig sannsynlige
scenarier
etter Hydros syn, siden endringer i
markedet som medfører vesentlig
redusert
kontantstrøm for
enkeltanlegg
eller hele forretningsenheten forventes
å bli motvirket med tiltak for
å redusere kostnader,
herunder salg
eller stenging av produksjonslinjer
eller produksjonsanlegg, på
samme måte som kostnadsreduksjoner
som
pågår.
Beløp i millioner kroner
Extrusion
North America
Extrusion
Europe
Building
Systems
Precision
Tubing
Balanseført verdi
goodwill
1 840
925
620
179
Balanseført verdi
andre eiendeler
9 384
9 477
2 844
2 640
Balanseført verdi
CGU
11 224
10 402
3 464
2 818
Gjenvinnbart beløp
14 908
18 536
9 452
4 321
Gjenvinnbart beløp
ut over balanseført
verdi
33 %
78 %
173 %
53 %
Nøkkelforutsetninger:
Vekst i i terminalverdi
0,0%
0,0%
0,0%
0,0%
Diskonteringsrente
10,50 %
8,50 %
8,50 %
11,00 %
Sensitiviteter:
Diskonteringsrente
- % endring
25%
68%
155%
49%
Diskonteringsrente
- prosentpoeng
13,1 %
14,2 %
21,7 %
16,4 %
Årlig reduksjon i netto
kontantstrøm
23%
43%
63%
35%
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Andre pliktige tester
For Hydro Metal Markets er nedskrivningstesten
basert på godkjente
forretningsplaner for det neste året,
og
ledelsens beste estimat for kontantstrømmer
for de neste fire årene fremskrevet
til et 15 års estimat, og
viser en bruksverdi som vesentlig
overstiger balanseført verdi.
Hydro har også immaterielle eiendeler
med ubestemt levetid knyttet
til kraftverket Vigeland,
med en
balanseført verdi på 139 millioner
kroner. Denne
CGU-en er testet for nedskrivning
gjennom beregning av
virkelig verdi fratrukket salgsutgifter.
Verdien er fastsatt
ut fra observerte transaksjoner
for kraftverk i
Norden. Gjenvinnbart beløp, estimert
som salgsverdi etter skatt,
er betydelig høyere enn
balanseført verdi.
Andre nedskrivningstester
Hydro Aluminium Metal
I løpet av 2023
ble aluminiumverket Tomago
i Australia nedskrevet
med 625 millioner kroner grunnet
usikkerhet rundt fremtidige kraftpriser
etter at inngåtte kraftkontrakter
utløper i 2028.
Hydro Bauxite & Alumina
I løpet av 2023
ble den kontantstrømgenererende
enheten nedskrevet
med 3,8 milliarder kroner som
følge
av at den årlige nedskrivningstesten
resulterte i et gjenvinnbart
beløp som var lavere enn
bokført verdi. I
2024 har det vært en vesentlig
økning i salgsprisen for aluminiumoksid,
som følge av driftsavbrudd
hos
andre raffinerier,
noe som har hatt positiv effekt
på årets lønnsomhet i
Alunorte, og en positiv effekt
er også
ventet for 2025. Prisøkningen
er forårsaket av kortsiktige tilbudssjokk
og markedet er ventet å returnere
til
tilsvarende markedsforhold som forventet
i nedskrivningstesten i
2023. Den kortsiktige prisøkningen
er
derfor ikke ansett som en indikator
for reversering av nedskrivning.
Note 2.6
Leieavtaler
Regnskapsprinsipper for leieavtaler
Ved inngåelse av kontrakter
vurderer Hydro om kontrakten
er eller inneholder en leieavtale.
Leieavtaler
med en løpetid på mindre enn
12 måneder balanseføres ikke.
Videre er avtaler som omfatter
eiendeler
med lav verdi, hovedsakelig eiendeler
som PC-er,
kontorutstyr og lignende, utelatt
fra regnskapsføring
som leieavtaler i samsvar med
de praktiske forenklingsreglene. Ved
måling av leieavtaler inkluderer
Hydro faste leiebetalinger for leieforlengelser
der Hydro har en forlengelsesopsjon
som det er tilnærmet
sikkert at vil bli benyttet. Som en
praktisk forenkling er tjenestekomponenter
som inngår i leieavtaler ikke
skilt ut for de fleste eiendelsklasser.
For produksjonslokaler og
transportmidler,
herunder fartøy for
transport av varer,
utgjør tjenestekomponenten en
vesentlig andel av avtalen,
og skilles ut. Variable
leiebeløp, herunder tjenester knyttet
til leide eiendeler som i sin
helhet er variable, er innregnet
som
driftskostnader i de periodene de
påløper.
Bruksretteiendeler inngår i varige
driftsmidler, se
note 2.1 Bygninger, maskiner, inventar og lignende
.
Leieforpliktelser inngår i gjeld, se
note 7.4 Kortsiktige og langsiktige lån
.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring
av leieavtaler
Det kreves skjønnsmessige vurderinger
for å avgjøre om en servicekontrakt
overfører retten til å
kontrollere bruken av en identifisert
eiendel, og dermed
er, eller inneholder,
en leieavtale. Selv om Hydro
har et begrenset antall slike avtaler,
eksisterer det i noen
avtaler med tjenesteleverandører
av
vedlikehold, transport og med enkelte
underleverandører av driftstjenester.
Ved vurdering
av hvorvidt
slike avtaler er leieavtaler,
vurderer Hydro både benyttet
andel av leverandørens kapasitet
for relevante
eiendeler i tillegg til hvordan
beslutninger tas.
Skjønn blir også benyttet når det skal
vurderes om en opsjon vil bli
utøvd med rimelig sikkerhet.
I slike
tilfeller vurderer Hydro faktorer som
grad av operasjonell integrasjon
og avhengighet, i tillegg til
tidligere
praksis for fornyelse av opsjoner.
For enkelte kontrakter hvor alle,
eller tilnærmet alle, produserte
produkter kjøpes av Hydro
uten eller med
begrensede faste betalinger,
kan kontrakten vurderes som
en leieavtale med kun variable
betalinger.
Hydro har for tiden ingen slike
avtaler av vesentlig betydning.
Hydros leieavtaler
Hydro bruker leieavtaler hovedsakelig
i tilfeller hvor leiekontrakter
gir operasjonelle fordeler eller fleksibilitet
sammenlignet med å eie eiendelene.
Leie av tomter og bygninger benyttes
for varehus, kontorer,
samt ved
midlertidige behov,
eller hvor tomter og/eller
bygninger ikke er tilgjengelig
for kjøp. Dette er tilfelle
i enkelte
land, og ved samlokalisering med
enkelte andre virksomheter,
for eksempel i havneområder.
Hydro har
videre en leieavtale for sitt
hovedkontor i Oslo, og andre
kontorsteder hvor lokasjonen
er uavhengig av
produksjonsanlegg. Produksjonsutstyr
leies hvis tilgang til spesifikke
eiendeler er kombinert
med vesentlige
tjenester, for eksempel
ved sjøtransport operert av
tilbyder/utleier. Driftstjenester
i kombinasjon med leie
av
eiendeler blir også benyttet for tjenester
som vedlikehold, anleggsvirksomhet
og andre tjenester som ikke
er
en del av kjernevirksomheten.
Leieavtaler benyttes også i enkelte
tilfeller for utstyr driftet
av Hydro, ofte
under kontrakter med betydelig
kortere varighet enn eiendelens
levetid.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro fastsetter implisitt rente ved
å innhente rentesatser fra
ulike eksterne finansieringskilder,
og justerer
for valuta og varighet for å
reflektere vilkårene i leieavtalen.
Bruksrettseiendeler
Beløp i millioner kroner
Maskiner og
utstyr
Bygninger og
tomter
Sum
31. desember 2022
1 641
1 081
2 722
Avskrivninger og nedskrivninger
(969)
(309)
(1 278)
Tilgang
2 240
225
2 465
Avgang
(9)
(9)
(19)
Tilgang ved
foretaksintegrasjon
12
23
35
Omregningsdifferanser
199
45
244
Eiendeler klassifisert
som holdt for salg
-
(3)
-
31. desember 2023
3 114
1 053
4 167
Avskrivninger og nedskrivninger
(1 041)
(360)
(1 401)
Tilgang
746
378
1 124
Avgang
(20)
(69)
(89)
Salg av selskap
-
(6)
(7)
Omregningsdifferanser
(204)
56
(148)
31. desember 2024
2 595
1 052
3 648
Samlede utgående kontantstrømmer
for leieavtaler i 2024
var 2,215 millioner kroner
(2023: 1,970 millioner
kroner).
Rentekostnader relatert til leasing kostnadsført
i 2024
utgjorde 414 millioner kroner (202
3: 440 millioner
kroner).
Leieavtaler kostnadsført i perioden
utgjør 372 millioner kroner
(2023: 357 millioner kroner)
og relaterer seg
til kortsiktige leieavtaler,
leieavtaler der den underliggende
eiendelen har lav verdi
eller leieavtaler med
variable betalinger.
Hydro har et begrenset antall leiekontrakter
som ikke er regnskapsført
som bruksrettseiendel
og
leieforpliktelse i balansen fordi de
er leieavtaler med løpetid
på mindre enn 12 måneder
eller omfatter
eiendeler med lav verdi. Framtidig
minsteleie under uoppsigelige
leieavtaler utgjør 79 millioner
kroner (2023:
125 millioner kroner).
Note 2.7
Andre anleggsmidler
Andre anleggsmidler inkluderer finansielle
instrumenter,
se
note 8.2 Finansielle instrumenter
.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Derivater
606
684
Langsiktig sikkerhet
for forpliktelser
256
638
Aksjer og andre egenkapitalinstrumenter
til virkelig verdi over
andre inntekter
og kostnader
773
955
Verdipapirer
til virkelig verdi over
resultatet
848
88
Inntektsskatt, merverdi
-
og andre omsetningsavgifter
2 765
3 344
Lån til ansatte
9
9
Andre fordringer
713
672
Andre anleggsmidler
5 971
6 389
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 3 – Investeringer
i andre foretak
Note 3.1
Investeringer i ordninger under felles kontroll og
tilknyttede selskaper
Regnskapsprinsipper for investeringer
i ordninger under felles kontroll
og tilknyttede selskaper
Investeringer i tilknyttede selskaper
og felleskontrollert virksomhet
En felleskontrollert ordning er
et selskap, en eiendel eller drift
som er gjenstand for kontraktsfestet
felles
kontroll. Spesielle stemmerettsregler
kan gi deltakerne beslutningsmyndighet
ut over det som følger
av
forholdsmessig eierandel. Dette
kan være i form av rett til
bestemt styrerepresentasjon, vetorett
for viktige
beslutninger eller krav om kvalifisert
flertall for viktige beslutninger,
som medfører felles kontroll
ved
nåværende eiersituasjon. Felleskontrollert
virksomhet er felleskontrollert
ordning
som representerer
rettigheter i ordningens netto eiendeler
i motsetning til rettigheter til
eiendeler og ansvar for forpliktelser
i
ordningen.
Et tilknyttet selskap er en investering
der Hydro har evne til
å utøve betydelig innflytelse,
som er evne til
å
delta i beslutninger om finansielle
og operasjonelle forhold i selskapet.
Betydelig innflytelse foreligger
normalt når Hydro eier mellom 20
og 50 prosent av stemmeberettiget
kapital, med mindre det foreligger
andre forhold som påvirker Hydros
innflytelse.
Hydro regnskapsfører eierandeler i
tilknyttede selskap og deltakelse
i felleskontrollert virksomhet
etter
egenkapitalmetoden. Etter egenkapitalmetoden
regnskapsføres investeringen
til Hydros andel av
egenkapitalen i selskapet, inkludert
eventuelle merverdier og
goodwill fra oppkjøpet. Hydros
andel av
resultatet, inkludert avskrivning
på merverdier og eventuelle nedskrivninger,
inngår i Andel resultat
investeringer regnskapsført etter egenkapitalmetoden,
mens andel av Øvrige resultatelementer
inngår i
Øvrige resultatelementer for Hydro. Hydros
andel av urealiserte gevinster
fra transaksjoner med
tilknyttede selskap og felleskontrollert
virksomhet, herunder overføring
av virksomhet, er eliminert.
Regnskapsprinsippene for tilknyttede
selskaper og felleskontrollert virksomhet
kan avvike fra Hydros
regnskapsprinsipper. Hydro
justerer for forskjeller i
innregnings- og måleprinsipper
før eierandelen tas inn
etter egenkapitalmetoden.
Hydro vurderer eierandeler i tilknyttede
selskaper og felleskontrollert
virksomhet for nedskrivning
dersom
det er indikasjoner på verdifall.
Investeringen nedskrives dersom
gjenvinnbart beløp, beregnet
som det
høyeste av virkelig verdi etter fradrag
for salgskostnader,
eller bruksverdi, er lavere
enn Hydros
balanseførte verdi for eierandelen.
Nedskrivninger reverseres dersom
grunnlaget for nedskrivningen ikke
lenger er til stede.
Hydro har eierinteresser i ett tilknyttet
selskap som er deltakerlignet
der resultatet blir skattepliktig
for
eierne, ikke for selskapet selv.
Hydro avsetter for utsatt skatt
knyttet til midlertidige
forskjeller i det
tilknyttede selskapet som er forventet
å reversere i overskuelig framtid,
eller når tidspunktet for
reversering ikke kontrolleres av
Hydro. Det avsettes ikke
for utsatt skatt knyttet til
andre midlertidige
forskjeller.
Lån til tilknyttede selskap og felleskontrollert
virksomhet måles etter
reglene i IFRS 9 Finansielle
instrumenter. Lån der kontraktfestede
kontantstrømmer består av kun
tilbakebetaling av hovedstol
og
rentebetaling på fastsatte tidspunkter
måles til amortisert kost,
med avsetning for eventuelle
forventede
kredittap. Andre lån måles til
virkelig verdi. Lån og fordringer
til tilknyttede selskaper
og felleskontrollert
virksomhet presenteres sammen
med sammenlignbare lån til ikke
-nærstående parter.
Inntekter og
kostnader knyttet til lån inngår i
finansinntekter og finanskostnader.
Investeringer i felleskontrollert
drift og eiendeler i sameie
Felleskontrollert drift er ordninger
der eierne har kontraktsfestet
felles kontroll, og har direkte
eierskap til
eiendelene som benyttes eller
har direkte nytte av eiendelene,
og har et direkte ansvar for forpliktelser
i
den felleskontrollerte ordningen.
Felleskontrollert drift kan være
basert på den juridiske formen
eller andre
forhold som resulterer i direkte
nytte av eiendelene og ansvar
for forpliktelser.
Eiendeler i sameie er
eiendeler der Hydro og andre
eiere har direkte eierskap i
enkelteiendeler,
men
der det ikke foreligger
felles kontroll. Hydro har ett tilfelle
av eiendeler i sameie, som er
en eierandel på 20
prosent i
aluminiumsverket Alouette i Canada.
Hydro regnskapsfører sin
relative del av eiendeler,
forpliktelser,
eventuelle inntekter og kostnader i
felleskontrollert drift og eiendeler
i sameie linje for linje i
regnskapet
(bruttometoden).
Vesentlige vurderinger
i regnskapsføringen
av ordninger under felles kontroll
og tilknyttede
selskaper
Hydro har flere felles ordninger
og aktiviteter med andre foretak.
Når vi vurderer om slike
ordninger er
under felles kontroll legger vi vekt
på det juridiske rammeverket
og avtalegrunnlaget for ordningen
eller
aktiviteten i sammenheng med
hvilke beslutninger som vesentlig
påvirker avkastning av virksomheten
som drives. Ordninger som eies
på 50/50 basis og/eller
der alle vesentlige beslutninger
krever
enstemmighet blant eierne utgjør
hoveddelen av våre felles
ordninger.
De fleste av våre felles ordninger
er felles produksjonsanlegg
som produserer metall eller andre
produkter
til Hydros verdikjede. Hydro vurderer
om felleskontrollerte ordninger
er felleskontrollert drift hvor
Hydro
har direkte nytte av eiendelene og
direkte eller indirekte ansvar
for forpliktelsene, eller
felleskontrollert
virksomhet hvor vi har en interesse
i nettoeiendelene. Ved
denne vurderingen legger
vi vekt på juridisk
form og kontraktsbestemte rammer
for samarbeidet. Hydro har
både samarbeidsordninger
som er vurdert
å være felleskontrollert virksomhet,
og samarbeidsordninger
som er vurdert å være felleskontrollert
drift.
Enkelte investeringer har komplisert struktur
på eierskap og stemmerettigheter.
Ved vurdering
av Hydros
innflytelse er flere elementer vurder
t, inkludert styrerepresentasjon,
innflytelse over relevante
forretningsaktiviteter gjennom forretningsprosesser
og driftsbudsjett, valg av ledelse,
samt innflytelse over
utbytter. Noen av våre
tilknyttede selskap er eid
av flere aksjonærer i Hydro, inkludert
flere enn ett
rapporteringssegment. Vurdering
en av hvorvidt Hydro har betydelig
innflytelse er basert på
investeringen
som en helhet sett fra konsernets
perspektiv,
mens investeringer som eies
gjennom tilknyttede foretak
eller felleskontrollerte
virksomheter er ikke hensyntatt
da Hydro ikke har kontroll
over disse aksjonærene.
Egenkapitalmetoden er benyttet for
Hydros totale investering
hvis Hydro fastsetter at det
foreligger
betydelig innflytelse.
Hydros felleskontrollerte
driftsordninger
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
To av våre felleskontrollerte
driftsordninger drives i
en juridisk form som gir
direkte tilgang til eiendeler og
ansvar for forpliktelser.
Det er Tomago,
et aluminiumverk i Australia,
og Skafså Kraftverk ANS,
et kraftverk i
Norge. Hydros tidligere felles driftsordning
Aluminium & Chemie
Rotterdam B.V.,
Aluchemie, en
anodeprodusent i Nederland, ble
lagt ned mot slutten av
2021.
Tomago og
Aluchemie inngår i Hydro Aluminium
Metal, mens Skafså Kraftverk
ANS inngår i Hydro
Energy.
Hydros felleskontrollert virksomheter
Følgende felleskontrollerte virksomhet
anses som vesentlig for Hydro:
Qatar Aluminium Limited (Qatalum)
ligger i Qatar og
består av et aluminiumsmelteverk
med en
produksjonskapasitet på omlag
600.000 tonn flytende metall og
tilhørende kraftverk.
Qatalum eies av Hydro
og Qatar Aluminium Manufacturing
Company Q.P.S.C.
(50 prosent hver). Qatar Energy,
tidligere Qatar
Petroleum, kontrollerer Qatar Aluminium
Manufacturing Company,
som er børsnotert på
Qatar Stock
Exchange. Qatalum har en avtale
om 10 års skattefrihet
fra oppstart av produksjonen.
Denne
skattefrihetsperioden utløp i 2020.
Det har i lang tid vært
usikkerhet knyttet til hvilken skattesats
som skal
gjelde for Qatalum etter utløp av
skattefrihetsperioden. Det har vært
Hydros oppfatning at den
generelle
skattesatsen, som for tiden er
10 prosent, skal gjelde for
Qatalum etter den skattefrie
perioden.
Partnerne i
den felleskontrollerte virksomheten
har imidlertid ikke vært i stand
til å bli enige om en
felles tolkning av den
gjeldende skattelovgivningen, og
da Qatalum leverte sin skattemelding
for 2020 den 30. juni 2021,
la de til
grunn en skattesats på 35%. Hydro
har iverksatt andre prosesser for
å ivareta sine finansielle interesser
i
denne saken.
Hydro har inngått avtaler med Qatalum,
hvor Hydro forplikter seg til å levere
en fast mengde aluminiumoksid
samt til å kjøpe all metallproduksjon
fra Qatalum til markedsbaserte
priser. Kjøp
av metall fra Qatalum
utgjorde 18.637 millioner kroner
i 2024
og 17.675 millioner kroner i
2023. Hydros leverandørgjeld
til Qatalum
utgjorde henholdsvis 1.854 millioner
kroner og 1.609 millioner kroner
ved utgangen av 2024
og 2023. Salg
fra Hydro til Qatalum utgjorde
2.815 millioner kroner i 2024
og 2.472 millioner kroner
i 2023, hovedsakelig
aluminiumoksid. Hydros fordringer
utgjorde henholdsvis 0 og 69
millioner kroner ved utgangen
av 2024
og
2023.
Qatalum inngår i Hydro Aluminium
Metal.
Hydro Rein
er en leverandør av fornybar
energiløsninger til industrien
med hovedkontor i Norge.
Den
felleskontrollerte virksomheten
består av en portefølje av eiendeler
i Brasil, Danmark og Sverige,
samt
prosjekter knyttet til energiløsninger.
Porteføljen av eiendeler
som Hydro Rein er engasjert
i har signert
langsiktige kraftkjøpsavtaler for
totalt 5,3 TWh årlig. Dette
inkluderer avtaler med Hydros aluminaraffineri
Alunorte, aluminiumsverket Albras
og bauksittgruven Paragominas. Hydro
eier 50,1 prosent og Macquarie
49,9 prosent i den felleskontrollerte
virksomheten etablert i
2024. Leveranser under de
nevnte avtalene vil
påbegynnes de kommende årene.
I 2023 var tilknyttede selskap
i Hydro Rein presentert som Eiendeler
holdt for salg.
Hydro Rein er del av Hydro Energy.
Hydros tilknyttede selskaper
Følgende tilknyttede selskap anses
som vesentlig for Hydro:
Lyse Kraft DA
, en kraftprodusent
med hovedkontor i Stavanger,
drifter flere kraftverk i Sørvest
-Norge og har
eierandeler i to andre deleide selskaper
i regionen. Hydro eier
25,6 prosent av selskapet,
mens Lyse AS
har
en kontrollerende eierandel på
74,4 prosent.
Lyse Kraft DAs årlige produksjon
beløper seg til rundt 9,5
TWh per år, som er
overført eierne i tråd
med
eierandel.
Eierne er ansvarlig for
å betale alle kostnadene i
partnerskapet, både driftskostnader
og
fremtidige investeringer, som
for Hydro beløp seg til en
kostnad på 135 millioner
kroner og tilhørende
leverandørgjeld på 0 millioner kroner
for 2024. Hydro bruker
og selger den mottatte kraften
i samsvar med
sine operative behov for kraft. Hydro
er operatør for kraftverkene og
blir kompensert for alle
kostnader som
oppstår i den forbindelse. Salg
av tjenester fra Hydro utgjorde
433 millioner kroner og tilhørende
kundefordring utgjorde 54 millioner
kroner.
Balanseført utsatt skatteforpliktelse
i Hydros konsoliderte
regnskap var 1.188 millioner
kroner 31. desember
2024
og 1.185 millioner kroner 31. desember
2023, som knytter seg til midlertidige forskjeller
hvor Hydro
ikke kontrollerer tidspunkt for
reversering. Lyse Kraft
DA er en del av Hydro
Energy.
Nøkkelinformasjon for vesentlige
investeringer
Tabellen
nedenfor viser nøkkeltall for
den felleskontrollerte virksomheten
Qatalum for 2024
og 2023.
Informasjonen er vist på samme
grunnlag som er benyttet for
måling i konsernregnskapet. Virkelig
verdi-
justeringer ved Hydros innskudd
av eiendeler og virksomhet til
selskapet inngår.
Interne kontrakter og
mellomværender inngår,
og interne gevinster
eller tap i varelager eller varige
driftsmidler er ikke eliminert i
beløpene nedenfor. Alle
beløp er for den felleskontrollerte
virksomheten på 100
prosent basis.
Alle beløp i
balansene er ved utgangen av årene
2024
og 2023.
Qatalum
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Driftsinntekter
19 491
18 327
Av- og nedskrivninger
2 649
2 624
Resultat før finansposter
og skatt
4 016
3 000
Finansinntekter
(-kostnader), netto
1)
(703)
(665)
Skatter
(1 136)
(884)
Årets resultat
2 170
1 450
Øvrige resultatelementer
2 972
626
Totalresultat
5 142
2 076
Kontanter og bankinnskudd
2 499
4 378
Andre omløpsmidler
7 228
5 992
Anleggsmidler
31 959
30 094
Kortsiktig finansiell gjeld
911
584
Langsiktig finansiell
gjeld
9 402
13 373
Andre forpliktelser
3 182
1 638
Netto eiendeler
28 192
24 870
Hydros andel av
netto eiendeler
14 095
12 435
Akkumulert eliminert
interngevinst i varelager
73
13
Balanseført verdi
av Hydros egenkapitalinteresse
14 169
12 448
1) Finansinntekter (-kostnader),
netto inkluderer rentekostnader
for Qatalum med
824
millioner kroner og 848
millioner
kroner for henholdsvis
2024 og 2023.
Enheten Batteries i Hydro Energy
er ikke lenger et område
for strategisk vekst for Hydro.
Bokførte verdier
som ikke er forventet å bli gjenvunnet
er nedskrevet.
I 2024
har Hydro levert tjenester
til øvrige tilknyttede og felleskontrollerte
foretak for 7 millioner kroner.
Tilhørende kundefordringer
beløper seg til 0 millioner kroner.
Langsiktig lån til øvrige tilknyttede
selskap og
felleskontrollerte virksomheter
beløper seg til 59 millioner
kroner.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Tabellen
under gir en oppsummering
av endringer i bokført verdi
for Hydros investeringer i
ordninger under
felles kontroll og tilknyttede selskaper.
Beløp i millioner kroner
Qatalum
Hydro Rein
Andre FKV
Lyse Kraft
DA
Tilknyttede
selskap
Sum
31. desember 2022
12 438
-
363
6 842
1 578
21 222
Hydros andel av
årets resultat
725
-
(105)
(62)
(34)
524
Omregningsdifferanser
og annet i
OCI
313
-
-
-
23
336
Endring i eliminert interngevinst
i
varelager, nedstrøms
transaksjoner
(38)
-
-
-
(38)
Utbytte
(1 038)
-
(6)
-
-
(1 044)
Selskaper anskaffet/(solgt),
netto
-
-
11
-
(4)
7
Eiendeler klassifisert
som holdt for
salg
-
-
-
-
(3 089)
(3 089)
Kapitalinnskudd
-
-
428
103
2 809
3 341
31. desember 2023
12 448
-
679
6 866
1 234
21 228
Hydros andel av
årets resultat
1 118
(333)
(150)
(78)
(415)
142
Hydros nedskrivninger
av
investeringer
-
-
(581)
-
(77)
(658)
Omregningsdifferanser
og annet i
OCI
1 486
107
(2)
-
1
1 592
Endring i eliminert interngevinst
i
varelager
60
-
-
-
-
60
Utbytte
(910)
-
-
-
-
(910)
Selskaper anskaffet
-
3 325
-
-
772
4 097
Avgang
-
-
(26)
-
(716)
(742)
Endring i Eiendeler
holdt for salg
-
-
-
-
57
57
Kapitalinnskudd
-
-
108
113
-
221
31. desember 2024
14 169
3 099
28
6 901
857
25 054
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 4 Usikre eiendeler
og forpliktelser
Note 4.1
Usikre eiendeler og forpliktelser
Regnskapsprinsipper for usikre
forpliktelser som medfører
avsetninger eller betingede
forpliktelser
Avsetninger for forpliktelser
regnskapsføres når Hydro
har en forpliktelse (juridisk
eller selvpålagt)
som følge av en tidligere hendelse,
og det er sannsynlig at
Hydro må gjøre opp forpliktelsen.
Usikre
utfall måles som forventningsverdien
av rimelig sannsynlige
utfall. Avsetningene er
beregnet ut fra
dagens regler og standarder
for tiltak. Avsetningen måles som
nåverdien av estimerte
kontantstrømmer som vil være
nødvendig for å gjøre opp forpliktelsen.
Estimerte kontantstrømmer
diskonteres med en risikofri rente,
normalt en statsobligasjonsrente
med tilsvarende løpetid
som
gjenværende periode til forventet oppgjør.
En betinget forpliktelse er en mulig
plikt knyttet til en tidligere
hendelse hvor eventuelt oppgjør
avhenger av om usikre framtidige
hendelser inntreffer
eller ikke, eller en forpliktelse hvor
utbetaling
ikke er sannsynlig. Betingede forpliktelser
innregnes ikke, men det
opplyses om vesentlige
betingede
forpliktelser med mindre betalinger er
svært usannsynlig.
Forpliktelser til fjerning av varige
driftsmidler
Estimert verdi av forpliktelser
til fjerning og opprydning balanseføres
i den perioden den
påløper i
samsvar med IAS 37 Avsetninger,
betingede forpliktelser
og betingede eiendeler.
Forpliktelsen
inkluderer nåverdien av forventede
utgifter til opprydning og tilbakeføring
av industri-
og
gruveområder, og riving
og fjerning av bygninger
og andre eiendeler der slike
forpliktelser foreligger.
Kontantstrømmer estimeres ut fra kjente
forplikelser og forventet kostnadsnivå
framskrevet med
inflasjon til tidspunktet for forventet fjerning,
og diskontert med en risikofri
rente.
Fjerningsforpliktelsen regnskapsføres
når eiendelen er klar for
bruk, eller på det senere tidspunktet
forpliktelsen oppstår.
Fjerningsutgifter balanseføres som
del av eiendelens anskaffelseskost
og
avskrives over forventet levetid. Endring
i nåverdien av forpliktelsen som
følge av renteelementet i
nåverdiberegningen resultatføres
og inngår i Finanskostnader.
Andre endringer i
fjerningsforpliktelsen innregnes når
de identifiseres. Økningen
eller reduksjonen i
forpliktelsen
innregnes som en økning eller reduksjon
av verdien av eiendelen, med
mindre eiendelen ikke lenger
er i bruk. Endringer i forpliktelser
knyttet til utrangerte
eiendeler innregnes som driftskostnader
i
perioden. Forpliktelser som
er betinget av en framtidig
hendelse (tidspunkt eller metode
for fjerning),
regnskapsføres når forpliktelsen kan
estimeres.
Utgifter til avvikling og avhendelse
Hydro avsetter for direkte utgifter
til avvikling og/eller avhendelse
av en aktivitet når det foreligger
en
forpliktelse som følge av at
det er vedtatt og kommunisert
en plan som angir hvilke konkrete
tiltak
som skal gjennomføres og hvem som
vil bli berørt. Nedbemanningskostnader
avsettes når
nedbemanningsplanen er kommunisert
til de berørte ansatte
eller deres representanter.
Usikre eiendeler
Eiendeler der det er mindre enn
tilnærmet sikkert at eiendelen
eksisterer eller at Hydro
kan
kontrollere eiendelen, er usikre eiendeler.
Usikre eiendeler regnskapsføres
ikke.
Usikkerhet i kontantstrømmer for
oppgjør av finansielle eiendeler
eller forpliktelser inngår
i målingen
av slike instrumenter og er ikke
omtalt her. Se omtale
i
seksjon 8 Finansiell risiko
og finansielle
instrumenter
for informasjon om variabilitet
i finansielle instrumenter,
herunder derivater.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
usikre og betingede eiendeler
og forpliktelser
Vurdering av usikre og
betingede forpliktelser og betingede
eiendeler forutsetter at ledelsen
vurderer
sannsynligheten for utbetaling,
og i tilfelle, tidspunkt for og
hvilket beløp eller størrelsesorden
av
utgifter slike forhold kan resultere i.
Slike estimater kan avvike
fra det endelige utfallet
ut fra at
tolkning av lover og regler,
og vurdering av faktum kan
endres.
Skjønnsutøvelsen faller hovedsakelig
i to kategorier; om en
forpliktelse eksisterer,
og beløpsfesting
av en mulig forpliktelse. Om
en forpliktelse eksisterer eller ikke
er en juridisk og/eller faktumbasert
vurdering. Måling av en mulig
forpliktelse er mer krevende
ved krav om tiltak for å
rette opp påstått
skade enn for krav om utbetaling
av erstatning. I situasjoner der
det hevdes at Hydro ikke etterlever
lover og regler kan myndigheter,
organisasjoner og andre
hevde at Hydro er ansvarlig
for
kompenserende tiltak og økonomisk
kompensasjon. Lovhjemler
og kostnadsanslag for slike
krav kan
være vanskelig å vurdere.
Hydros industri- og gruvevirksomhet
omfattes av omfattende
miljølovgivning og -reguleringer,
herunder krav til fjerning og opprydning
når virksomheten avsluttes. Omfanget
av forurensning på og
utenfor industriområdene, tilgjengelige
opprydningsmetoder og
hvilke krav relevante
miljømyndigheter vil stille, er
usikre. Den langvarige bruken
av slike områder,
samfunnets økte
oppmerksomhet på konsekvenser
av forurensning og generell
lavere samfunnsaksept
for
forurensning over tid påvirker innholdet
i juridiske standarder
og forpliktelser for selskaper
som utøver
slik aktivitet. I tillegg bidrar endringer
i tilgjengelige opprydningsmetoder
og krav og usikkerhet
om
framtidig kostnadsnivå for tiltak som skal
gjennomføres år eller tiår
fram i tid til usikkerheten
i
vurdering og måling av slike
forpliktelser. Estimater
for utgifter til opprydnings-
og stengeaktiviteter
som forventes langt inn i framtiden
er mer usikre enn utgifter
for aktiviteter som er
planlagt nært i tid.
Det er derfor betydelig usikkerhet
knyttet til slike estimater.
Regulering av indirekte skatter
er kompleks i mange land og
mellom land. Grunnlaget for
slike
avgifter kan avvike fra faktiske transaksjonspriser.
Skattemyndigheter kan
utfordre Hydros beregning
av skatter, avgifter og
skattefordringer i tidligere
perioder. Slike
prosesser kan medføre endringer
i
tidligere perioders driftskostnader
eller finanskostnader,
som vil innregnes i senere
perioder.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Avsetninger
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Miljøopprydding og
fjerningsforpliktelser
1 223
3 487
4 710
1 144
4 168
5 312
Ytelser til ansatte
1 540
561
2 100
1 613
513
2 126
Indirekte skatter og
avgifter
103
455
558
65
242
307
Rasjonalisering
og nedlegging
216
56
272
236
65
301
Annet
523
644
1 167
942
879
1 821
Sum avsetninger
3 605
5 203
8 807
4 000
5 867
9 867
Tabellen
nedenfor angir endringer i avsetninger
i 2024.
Beløp i millioner kroner
Miljø og
fjerning
Ansatteytelser
Indirekte
skatter og
avgifter
Rasjonali-
sering og
nedlegging
Annet
Sum
Spesifikasjon av
endringer i
avsetninger
31. desember 2023
5 312
2 126
307
301
1 821
9 867
Tilgang
300
1 825
559
268
493
3 445
Avsetninger brukt
i løpet av
året
(585)
(1 390)
(43)
(298)
(957)
(3 273)
Avsetninger reversert
i løpet
av året
(48)
(533)
(229)
(12)
(154)
(977)
Effekt av endring
rentesats
(382)
-
-
-
(15)
(398)
Effekt av diskontering
278
8
6
-
93
386
Endring i eiendeler
klassifisert
som holdt for salg
-
14
-
-
-
14
Omregningsdifferanser
(164)
49
(42)
14
(113)
(257)
31. desember 2024
4 710
2 100
558
272
1 167
8 807
1)
International Council on Mining
and Metals
2)
Principles for Responsible
Investment
3)
UN Environment Programme
Avsetninger for miljøopprydding
og fjerningsforpliktelser
er knyttet til produksjonsanlegg
i drift og anlegg
som
er stengt. Forpliktelsene gjelder
opprydning og tilbakeføring av industrieiendommer
og gruveområder,
deponering av forurenset materiale
og andre tiltak. Hydro har
avsetninger for riving av bygg
og installasjoner
bare der det foreligger juridisk eller
kontraktmessig forpliktelse,
eller et vedtak om å rive
det relevante
anlegget. Dette gjelder få anlegg.
For mange av våre produksjonsanlegg,
spesielt anlegg der produksjonen
forventes å fortsette på ubestemt tid
er utgifter til tiltak vanskelig
å fastsette. Det presise behovet
for
utbedringer, metoder,
tidspunkt og kostnad har ennå ikke
blitt planlagt og er derfor usikkert.
Avsetningen
representerer nåverdien av forventede
betalinger på de framtidige
tidspunkt tiltakene forventes å
skje.
Tidspunkt og kost for
slike tiltak avhenger av framtidige
forretningsbeslutninger
og myndighetsbeslutninger
og -tillatelser i de land og områder vi
driver virksomhet. Avsetningene
er beregnet ut fra dagens
regler og
standarder for tiltak. Hydro implementerer
det frivilleg rammeverket Global
Industry Standard on Tailings
Management (GISTM), utgitt av
ICMM
1
, PRI
2
og UNEP
3
, og vurderer kontinuerlig i hvilken
grad
implementeringen vil medføre ytterligere
tiltak og utgifter.
Det er foreløpig ikke identifisert
vesentlige
tilleggsforpliktelser.
Hoveddelen av avsetningene gjelder
følgende steder og problemstillinger.
For Hydro Bauxite & Aluminas
gruvevirksomhet i Brasil er vi i
henhold til lokal lovgivning forpliktet
til å tilbakeføre gruveområder
og
gruvedeponier, herunder
skogplanting på områdene,
og overvåkning og vedlikehold
av områdene etter
stengning. For Hydro Bauxite & Aluminas
aluminiumoksidraffineri i Brasil
har vi basert på
myndighetsgodkjente planer forpliktelser
til å tilbakeføre deponier for
bauksittavfall, herunder overvåkning
av
nivå på forurensning og øvrige forhold
etter at tiltak er gjennomført. Noen
slike tiltak gjennomføres integrert
med løpende deponering av bauksittavfall
som oppstår ved produksjon
av aluminiumoksid. For Hydro
Aluminium Metall har vi forpliktelser
for forsvarlig avhendelse av
katodeavfall fra elektrolyseceller
ved
omforing. Videre har Hydro avsatt
for tiltak i Hydro Extrusions knyttet
til stengte anlegg, både anlegg som
tidligere har vært drevet som ledd
i virksomheten og andre
anlegg, og for noen anlegg i drift.
Hydro har også
ansvar for tiltak ved visse stengte
industrianlegg, hovedsakelig i
Tyskland og Norge, som
inngår i Øvrige
aktiviteter. De viktigste
av disse anleggene er i Schwandorf
i Tyskland, og Grenlandsområdet
i Norge.
Prosjekt for utbedring av Gunneklevfjorden
i Grenland ble igangsatt
i 2023, og gjennomføres
i henhold til
godkjente prosjektplaner.
For mange av disse tiltakene
foreligger det ikke standard
utbedringsmetoder,
og
utgiftene til tiltak er derfor usikre. Hydro
har også avsetninger knyttet
til enkelte miljøforpliktelser
ved de
norske verkene. Avsetningen
omfatter også fjerning av
forurenset katodemateriale og
annet prosessavfall i
alle smelteverk som er i drift, tiltak
for noen deponier, fjerning
og deponering av begrensede mengder
forurensede masser, og
i tillegg, tilbakeføring av visse
leide landområder.
Det er også avsatt for
forpliktelser
knyttet til norske kraftkonsesjoner
der kraftverkene hjemfaller
til den norske stat.
Godtgjørelser til ansatte inkluderer
avsetninger for kortsiktige bonusutbetalinger
og kortsiktige og langsiktige
avsetninger for bonusutbetalinger basert
på antall ansettelsesår.
Disse jubileumsordningene
finnes
hovedsakelig i Europa. Ytelsene
utbetales etter 10 til 50
års ansettelse eller ved
opphør av
ansettelsesforholdet.
Indirekte skatter og avgifter inkluderer
avsetning for skatter og avgifter
som ikke er basert på
virksomhetens
skattbare resultat, slik som
merverdiavgift, toll og eiendomsskatt.
Avsetning for indirekte
skatter gjelder i
hovedsak virksomhet i Brasil.
Avsetning til rasjonalisering
og nedleggelser inkluderer avsetninger
for nedleggelse av visse
produksjonssteder i Hydro Extrusions
og nedbemanninger for å redusere
kostnadsnivået som svar
på
utfordrende markedsforhold. Avsetningen
inkluderer også kostnader
knyttet til stengingen av Hydros
felleskontrollerte driftsordning, Aluchemie.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Annet inkluderer forsikringsavsetninger
knyttet til forsikringsavtaler
som Industriforsikring
AS har med
eksterne parter, inkludert
tilknyttede selskaper og
ordninger under felles kontroll,
avsetninger for juridiske
og
andre tvister, tilskudd til samfunnsutvikling
og andre bindende
donasjoner og avsetninger
knyttet til
avtaleklausuler ved salg av virksomhet.
Hydro har inngått avtaler med lokalmyndigheter
og delstatsmyndigheter i Pará,
Brasil, som forplikter
Hydro
til å bedre driftssikkerhet og til å
yte bistand til lokalsamfunn
nær Hydros anlegg, samt for tiltak
og
investeringer knyttet til samfunnsutvikling
i Pará. I 2023 ble
det gjort avsetninger knyttet til
TerPaz
(lokale
kommunsesentre) i Brasil. Hydro
har forpliktet seg til å bygge samfunnssentre
for å fremme muligheter
innen kultur, utdannning,
økonomi og menneskerettigheter.
I 2024 er det gjort avsetning
er for å støtte
lokalsamfunn langs rørledningen
mellom gruven i Paragominas
og aluminaraffineriet i Alunorte
knyttet til
infrastruktur, produksjonsfasiltiteter
og kompetansebygging.
Betingede forpliktelser og betingede
eiendeler
Hydro er eller kan komme til å
bli part i forskjellige juridiske og
skattemessige saker som
følge av den
ordinære forretningsdriften. Der Hydro
vurderer en forpliktelse som mulig,
dvs. ikke sannsynlig, men heller
ikke svært usannsynlig, gis det opplysninge
r
nedenfor.
Hydro er involvert i et betydelig
antall skattesaker knyttet til forskjellige
typer av skatt og avgift.
Hydros
selskaper i Brasil har en omfattende
portefølje av skattesaker der skattemyndighetene
har utfordret
behandlingen. Hoveddelen av sakene
gjelder indirekte skatt.
Tvistene omfatter saker i det
administrative og
rettslige tvistesystemet, og har forskjellig
bakgrunn og tapsrisiko. Omtvistede
beløp knyttet til kjente saker
utgjør om lag 4,1 milliarder kroner,
hvorav om lag 3,5 milliarder
kroner er vurdert som
mulige forpliktelser.
En betydelig del av disse beløpene
er omfattet av refusjonsrettigheter
fra kjøp av virksomhet.
Endelig
avgjørelse av disse sakene forventes
først om flere år,
og er svært usikker.
Nye saker kan tas opp
av
myndighetene ut fra skatterapportering
som ennå ikke er gjennomgått
av relevante myndigheter,
eller ut fra
endret tolkning av skatteregler.
Hydro har gjort avsetninger
for individuelle saker med
en tapsrisiko som er
vurdert å være høyere enn 50 prosent.
Avsetninger for indirekte skatter
inngår i avsetninger
omtalt ovenfor,
mens avsetninger for inntektsskatt inngår
i Betalbar skatt.
Hydro har miljøforpliktelser knyttet til
flere områder og problemstillinger.
Hydro kan bli holdt ansvarlig
for
miljøtiltak der selskapet ikke har erkjent
ansvar for å gjøre tiltak og
det derfor ikke er det gjort
avsetning for
forventet utgift. For noen forurensede
områder er det ennå ikke
kjent om tiltak vil bli påkrevd.
Dette kan
påvirkes av grad og tempo i naturlig
forbedring av tilstanden,
og utvikling i hva miljømyndigheter
anser som
rimelige tiltak. For noen områder kan
også det nøyaktige omfanget
av forurensning være ukjent.
Områder
der miljøvurderinger har konkludert
med akseptabel risiko følges ikke
nødvendigvis opp med detaljerte
prøver av grunn og vann. Forpliktelser
for historisk forurensning av
industritomter og omliggende
områder ut
over de områdene det er gjort avsetninger
for, kan
bli identifisert og ansett som Hydros
ansvar i framtiden,
både for områder vi fortsatt eier,
og områder vi tidligere har eid
og/eller benyttet. Utgifter til tiltak
for
ytterligere forurensede områder
er usikker.
Myndigheter og organisasjoner
har innledet flere rettsprosesser
der det er fremmet krav om
både
kompenserende tiltak og økonomisk
kompensasjon knyttet til hendelsen
ved Alunorte. Argumentasjonen,
kostberegninger og juridisk grunnlag
for disse kravene er fortsatt
svært usikre. Det kan fremdeles
fremmes
ytterligere krav. Det
er ennå ikke mulig å beregne
et pålitelig anslag for omfanget
av mulige økonomiske
forpliktelser knyttet til slike framsatte
og mulige framtidige krav
siden det er stor usikkerhet knyttet
til hvilke
fysiske og øvrige, herunder ikke
-økonomiske, tap som kreves
erstattet og omfanget
av og utgifter til
utbedringstiltak. Det er videre ikke
mulig å anslå når slike
krav vil bli avgjort, og
når eventuelle utbetalinger
vil finne sted.
Hydro er også eksponert for betydelig
garanti-
og produktansvar,
både som følge av kontraktsbetingelser
og
som følge av forpliktelser etter bakgrunnsrett.
Produktansvar og garantiansvar
kan medføre betydelige
kostnader, blant annet avhengig
av bruksområdet til solgte
produkter. Videre
oppstår tidvis tvister om
hvorvidt manglende levering av
varer i henhold til kontrakt skyldes
force majeure, både for Hydros
leveranser og rettigheter til leveranse.
Slike tvister kan omfatte
betydelige beløp og utfall kan
være vanskelig
å vurdere.
Hydro har risiko for rettssaker
knyttet til kontrakter og andre forhold,
herunder knyttet til kjøps-
og
salgskontrakter, garantier
og risiko for krav ved salg
av virksomhet. Når en
utbetaling er sannsynlig, gjøres
det avsetning for forpliktelsen.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 5 – Inntekter
og kostnader
Note 5.1
Driftsinntekter fra kontrakter med kunder
Regnskapsprinsipper for inntektsføring
Hydro regnskapsfører inntekter i
samsvar med IFRS 15 Driftsinntekter
fra kontrakter med kunder.
IFRS 15 krever at vi, for hver kontrakt
med en kunde, identifiserer
leveringsforpliktelser,
fastsetter
transaksjonsprisen, tilordner transaksjonsprisen
til leveringsforpliktelser dersom
kontrakten omfatter mer
enn én leveringsforpliktelse, avgjør
om driftsinntekter skal innregnes
over tid eller på et tidspunkt,
og
innregner driftsinntekter på tidspunktet
for, eller
over perioden for,
oppfyllelse av leveringsforpliktelsen.
En leveringsforpliktelse oppfylles
på det tidspunkt eller over den
perioden som kunden oppnår
kontroll
med den leverte varen eller tjenesten.
Inntekter for salg av fysiske varer
innregnes når kontroll
med varen overføres til kunden,
normalt ved
levering.
En kontrakt for salg av elektrisk
kraft anses som én leveringsforpliktelse
og innregnes når kraft leveres
til
kunde gjennom relevant nett.
Handel med råvarederivater og
handel med råvarer over børs
eller annen likvid markedsplass,
herunder
når slike instrumenter benyttes
til risikostyring, og handel
med råvarederivater og kjøp
og salg av råvarer
med samme motpart som er avtalt i
sammenheng, rapporteres
netto slik at kun marginen
på handlene
inngår i driftsinntekter.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring
av inntekter
Den viktigste skjønnsmessige vurderingen
for Hydro i anvendelsen
av IFRS 15 er hvilke kontrakter som
kvalifiserer for innregning over tid,
og hvilke kontrakter som skal innregnes
på et tidspunkt; ved levering
til
kunde.
Hydros viktigste leveringsforpliktelser
kan beskrives som følger:
●
Salg av produkter som produseres
uavhengig av kundeordre
●
Salg av produkter som produseres
etter ordre
●
Salg av produkter som produseres
etter kundens spesifikasjon
og ordre
●
Salg av elektrisk kraft
For produkter som ikke produseres
etter kundens spesifikasjon
er leveringsforpliktelsen
enten det
individuelle produktet, den samlede leveransen,
eller en avtalt mengde som leveres
i flere leveranser.
Kontrakter som omfatter et fast,
forpliktet volum for levering til
en fast pris eller en pris som kan
fastsettes
gjennom referanser til markedsobservasjoner
eller annet, er relevant for
denne vurderingen.
Leveringsperioden for slike kontrakter
kan strekke seg over noen
få uker, eller opptil
ett år. Noen få
kontrakter strekker seg over mer
enn ett år. Priser
fastsettes ofte som en kombinasjon
av faste elementer
og markedsreferanser,
for eksempel aluminiumprisen
notert på London
Metal Exchange eller en annen
markedsreferanse, før,
eller på tidspunktet for,
levering. Driftsinntekter fra kontrakter
for produkter som
ikke er produsert etter kundens
spesifikasjon innregnes på
tidspunktet for levering til
kunde. Slike
kontrakter utgjør hoveddelen av
salget i segmentene Hydro Bauxite
& Alumina, Hydro Aluminium
Metal
og Hydro Metal Markets, og i tillegg
en vesentlig del av salget i Hydro
Extrusions. Noen av disse
kontraktene omfatter frakt, som
anses som en separat tjeneste
etter IFRS 15. Vederlag
for frakttjenesten
skilles ut og innregnes over fraktperioden.
For produkter produsert etter kundens
spesifikasjon og ordre
har vi vurdert om det
ferdige produktet har
en alternativ bruk for Hydro,
og om Hydro på ethvert tidspunkt
har en håndhevbar rett til
betaling for
utførte ytelser. For kontrakter
som tilfredsstiller begge
disse kriteriene skal inntekter
innregnes over
perioden fra start av produksjon
av det spesialiserte produktet
til ferdigstillelse av levering til
kunden. For
Hydros produkter vil alternativ bruk
av kundedesignede produkter i
de fleste tilfeller være som grunnlag
for å produsere andre produkter.
Spesialprodukter kan normalt
ikke selges uendret. Vi
har vurdert om
Hydro har en håndhevbar rett til
betaling for ytelser utført
på et gitt tidspunkt, inkludert
en rimelig margin,
gjennom produksjonsperioden. Denne
vurderingen gjelder hovedsakelig
salg i segmentet Hydro
Extrusions. Vurderingen
gjelder hovedsakelig hvilken kompensasjon
Hydro vil være berettiget til
dersom
en bindende ordre kanselleres eller
endres av kunden. Vår vurdering
er at for tilnærmet alle kontrakter
har
Hydro ikke håndhevbar rett til
betaling som angitt i IFRS 15.
Inntekt fra slike kontrakter innregnes
derfor
på et bestemt tidspunkt. Siden vurderingen
er avhengig av både juridisk
vurdering av et stort antall
kontrakter i mange land, og av forståelsen
av hva som utgjør en
håndhevbar rett til betaling
etter IFRS 15
kan vi komme til en annen konklusjon
i framtiden for noen av
kontraktene eller for
nye kontrakter for
lignende produkter eller kundesegmenter
som inngås i framtiden.
Også for disse kontraktene
er prisene
fastsatt på leveringstidspunktet.
Betalings- og garantibetingelser
Betalingsbetingelser for produkter
varierer mellom kundesegmenter
og region. Hoveddelen av avtalene
medfører betaling 30 til 90 dager fra levering,
med kredittid opp til 210
dager i noen markeder.
Hydros garantiforpliktelser varierer
med produkt og forretningssegment.
Generelt garanterer Hydro
at
produktet er i samsvar med spesifikasjon
og tilbyr reparasjon, erstatningsprodukt
eller refusjon av kjøpesum
for produkter som er i brudd
med spesifikasjonene. Garantiansvaret
er begrenset i tid, for de
fleste produkter
i inntil 12 måneder. Individuelle
kontrakter kan medføre at
Hydro gir mer omfattende
garantier, herunder
at
Hydro tar ansvar også for visse
følgeskader. Dette
gjelder hovedsakelig mer komplekse
produkter som visse
deler til bilindustrien. Garantiforpliktelser
er for noen produkter påvirket
av lovkrav som kan
utvide
garantiperioden.
Øvrig informasjon
Salg av elektrisk kraft, som i hovedsak
omfatter salg fra segmentet
Hydro Energy, innregnes
når kraft
leveres til kunde gjennom
relevant nett. Salg av kraft fra
andre segmenter representerer
salg av volumer
kjøpt på leveringskontrakter som
overstiger periodens behov
for kraft til eget forbruk. Overskudd
oppstår i
tilknytning til periodiske vedlikeholdsstanser
og delvise nedstengninger.
Salg av kraft omfatter også
salg av
konsesjonskraft, en legal forpliktelse
til å levere en andel av
kraft produsert i Norge til lokale
myndigheter til
en redusert pris. Inntekter fra
salg av konsesjonskraft utgjorde
65 millioner kroner i 2024
og 59 millioner
kroner i 2023.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Realisert og urealisert endring
i virkelig verdi av råvarederivater
presenteres også som del
av driftsinntekter.
Disse beløpene måles til virkelig
verdi i samsvar med IFRS
9 Finansielle instrumenter.
Instrumentene er
hovedsakelig aluminium-
og kraftkontrakter som benyttes
for risikostyringsformål.
Verdiendringene
inngår i
Andre inntekter i tabellen nedenfor.
Hydros driftsinntekter fordelt på segment
og kundens lokalisering framgår
av
note 1.4 Informasjon om
segmentene og geografisk fordeling
.
Hydro hadde følgende driftsinntekter
fordelt på de viktigste
produktgruppene:
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Standard ingots
1)
20 042
21 716
Pressbolt
30 632
30 691
Støpelegeringer
21 757
16 214
Valseblokker
8 165
7 471
Andre støperiprodukter
6 918
5 872
Extruderte profiler
56 173
62 469
Byggsystemer
10 979
11 383
Presisjonstrukne
rør
5 213
5 711
Aluminiumoksid
36 664
21 601
Kraft
3 126
4 089
Andre varer og tjenester
2)
4 439
5 214
Sum driftsinntekter fra
kontrakter med
kunder
204 108
192 430
Andre driftsinntekter
3)
(473)
1 189
Sum driftsinntekter
203 636
193 619
1)
Standard ingots er solgt
i segmentene Hydro
Metal Markets og Hydro
Aluminium Metal
2)
Inkluderer salg av tjenester
for resirkulering av kundeskrap,
allokerte inntekter
fra frakt, salg av driftstjenester
til vannkraftverk og salg
av
bauksitt.
3)
Andre driftsinntekter omfatter
realiserte og urealiserte
verdiendringer for derivater,
inkludert aluminiumskontrakter
benyttet for risikostyring,
med tap på 813
millioner kroner i 2024
og gevinst på 466 millioner
kroner i 2023. I tillegg,
inkluderer andre driftsinntekter
realiserte effekter
fra sikringsbokføring med
gevinst på 531 millioner
kroner i 2024, og
gevinst på 723 millioner
kroner i 2023.
Note 5.2
Andre inntekter
Regnskapsprinsipper for Andre
inntekter, netto
Inntekter fra andre kilder enn
ordinær produksjon og salgsvirksomhet
er klassifisert som Andre inntekter,
netto. Dette omfatter gevinster og
tap fra avhendelse av
driftsmidler og immaterielle
eiendeler,
investeringer i tilknyttede selskaper,
felleskontrollert virksomhet
og datterselskaper,
offentlige tilskudd,
forsikringserstatninger og inntekter
fra utleie.
Offentlige tilskudd
Offentlige tilskudd innregnes
i samsvar med IAS 20 Regnskapsføring
av offentlige tilskudd og
opplysninger om offentlig støtte.
Tilskudd innregnes når det
er rimelig sikkerhet for
at Hydro vil tilfredsstille
relevante betingelser og for at tilskuddet
vil bli mottatt. Tilskuddet
innregnes i Annen
langsiktig gjeld til den
tilknyttede aktiviteten er gjennomført eller
utgiftene er kostnadsført. Investeringstilskudd
inntektsføres over
avskrivningsperioden for tilknyttede
eiendeler. Alle tilskudd
innregnes i Andre inntekter,
netto.
Investeringstilskudd inngår i Kontantstrøm
fra investeringsaktiviteter
i kontantstrømoppstillingen.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring
av offentlige tilskudd
Offentlige tilskudd styres i varierende
grad av objektivt målbare betingelser.
For noen tilskudd, som CO
2
kompensasjon i Norge, er rammeverket
fastsatt i forskrift
mens støtteintensitet besluttes
politisk som en
del av statsbudsjettet for utbetalingsåret.
Dette fastsettes normalt
før utgangen av opptjeningsåret.
Videre
er Hydros andel av kompensasjonsbeløpet
avhengig av produksjonsnivået
for alle kompensasjons-
berettigede foretak, inkludert Hydro. Hydro
estimerer hvilket tilskudd som
vil bli tildelt for delårsperioder
og
året som helhet med oppdateringer
når ny informasjon blir
kjent. Tilsvarende
mekanismer eksisterer for
andre tilskudd. For noen er beløpet
ikke kjent før utgangen av
opptjeningsåret. Ingen av
disse
tilskuddsprogrammene er vesentlige
for Hydro i 2024
eller 2023.
Kompensasjon som mottas i
annet enn kontanter,
og krav på framtidig kompensasjon,
kan være
vanskelig å vurdere med hensyn til
både tidspunkt og verdi for innregning.
Kompensasjon innregnes
som
hovedregel når det er tilnærmet sikkert
at en kompensasjon vil bli
mottatt, og bygger normalt på
en erkjent
plikt for den skyldige part eller et
krav bekreftet rettslig
eller på annen relevant måte.
For krav i form av
fordring på en fremtidig betaling
med ikke fastsatt beløp innregnes
kravet til estimert virkelig
verdi. Se
note 1.2 Måling av virkelig verdi
for informasjon om hvordan slike
krav verdsettes.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Gevinst ved salg
av driftsmidler og
immaterielle eiendeler
133
106
Netto gevinst (tap) ved
salg av datterselskaper,
tilknyttede selskaper
og felleskontrollert
virksomhet
1)
378
(2)
Offentlige tilskudd
2)
3 686
3 672
Annet
3)
1 346
376
Andre inntekter,
netto
5 543
4 152
1) Inkluderer gevinst på Hydros
reduserte eierandel
I Hydro Rein med NOK
321 millioner.
2) Offentlige tilskudd inkluderer
CO2-kompensasjon og
investeringstilskudd
knyttet til Hydros pilotprosjekt
på Karmøy.
3) Andre inntekter inkluderer
refusjon av avgift betalt
knyttet til den avhendede
Rolling virksomheten og reduksjon
av avsetning for salgskostnader
med NOK 225 millioner, i tillegg
til kompensasjon
for avslutning av kraftavtale.
CO
2
-kompensasjonsordning i Norge
Hydro er berettiget til å søke
om kompensasjon for indirekte
kostnader knyttet til utslipp
av CO
2
.
Kompensasjonsordningen i Norge
for perioden 2021 til
2030 ble endret i 2024. Den
endrede forskriften
gjelder perioden 2024 til 2030. De
viktigste endringene sammenlignet
med forskriften for perioden
2021 til
2023 er en beløpsbegrensning
for myndighetenes kostnad
til ordningen som helhet, og
et krav om at et
beløp tilsvarnende 40 prosent av
mottatt kompensasjon skal
benyttes til tiltak med
formål om å redusere
CO
2
utslipp og/eller å bedre energieffektivitet.
Tilleggsbetingelsen kan
oppfylles over flere år innenfor
perioden fram til 2034. Søknad om,
og utbetaling av,
kompensasjon for 2024 vil
bli gjort gjennom de første
fire måneden av 2025, som er
året etter forbruk av støtteberettiget
elektrisitet.
Kompensasjonsnivået fastsettes gjennom
Stortingets vedtak
av statsbudsjettet for utbetalingsåret.
Hydro
opptjener kompensasjon gjennom
forbruk av elektrisitet til å
produsere aluminium. Endelig
kompensasjon
godkjennes og utbetales i det
påfølgende året. Hydro innregner
estimat for berettiget CO
2
kompensasjon ut
fra fastsatt forskrift og forventet
kompensasjonsnivå, knyttet
til forbrukt energi. Forventet CO
2
-kompensasjon
påvirker kost for produserte varer.
For 2023 innregnet Hydro forventet,
ikke godkjent CO
2
-kompensasjon
med om lag 2.900 millioner kroner for
aluminium produsert i 2023,
hvorav 212 millioner kroner
var betinget
av godkjennelse i revidert statsbudsjett
i 2024. I tillegg innregnet Hydro
om lag 115
millioner kroner i CO
2-
kompensasjon knyttet til aluminium
produsert og solgt i 2022.
For 2024 innregnet Hydro forventet,
ikke
godkjent CO
2
-kompensasjon med 3.220 millioner
kroner for aluminium produsert
i 2024. I tillegg innregnet
Hydro 32 millioner kroner for aluminium
produsert og solgt i 2023
da kompensasjonen ble
godkjent og
utbetalt.
Et beløp tilsvarende 1.288 millioner
kroner av kompensasjonsbeløpet
innregnet for 2024 er betinget
av at
Hydro gjennomfører tiltak for å
redusere CO
2
utslipp og/eller bedre energieffektivitet.
Hydro estimerer at
gjennomførte tiltak i 2024 til en
kost på om lag 35 prosent
av det betingede beløpet vil
bli godkjent som
oppfyllelse av betingelsen. Overskytende
beløp vil bli benyttet
til tiltak i framtidige år.
Hydros planlagte og
initierte tiltak overstiger betydelig
CO
2
-kompensasjon innregnet for
2024, og dekker beløpet som forventes
mottatt for hele perioden 2024 til
2030. Siden framtidige
tiltak ikke er tilordnet internt
godkjente prosjekter
og
direktoratets praksis for godkjennelse
av tiltak ennå ikke er etablert vil
det bli vurert minst årlig
om Hydro
venter å fullt ut oppfylle betingelsene.
Kompensasjon for avslutning
av kraftavtale
En leverandør av vindkraft, Markbygden
Ett AB, sluttet å levere kraft
til Hydro i februar 2023.
Selskapet har
blitt restrukturert i løpet av 2024.
Som en del av restruktureringsplanen
har Hydro inngått avtale om
erstatning for den langsiktige kraftavtalen
(PPA) med selskapet.
Hydro har i avtalen et
krav på
kompensasjon på inntil 248 millioner
euro. Kompensasjonen er betinget
av verdien av fremtidig salg av
vindparken, og har derfor betydelig
usikkerhet i verdsettelsen.
Kravet er inntektsført til
en estimert virkelig
verdi på 770 millioner kroner.
Note 5.3
Råvarer og energikostnader
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Råvarer og produksjonsrelaterte
kostnader
128 634
122 261
Endring varer i arbeid
og ferdigvarer
715
1 277
Råvarer og energikostnader
129 349
123 538
Effekten av råvarederivater er
inkludert i Råvarer og
produksjonsrelaterte kostnader.
Se
note 8.3 Derivater
og sikringsbokføring
.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 6 Spesifikasjon av elementer i driftskapital
Note 6.1
Varebeholdninger
Regnskapsprinsipper for varebeholdninger
Beholdninger av varer vurderes til
det laveste av kostpris, etter "først
inn-først ut" (FIFO)-prinsippet,
og
netto realisasjonsverdi. Netto realisasjonsverdi
er estimert salgspris i ordinær virksomhet
med fradrag for
beregnede utgifter til ferdigstillelse
og salg. Kostpris for varelager
er direkte materialer,
direkte lønn, samt
andel av indirekte tilvirkningskostnader
for tilvirkede varer,
eller anskaffelseskost for innkjøpte
varer.
Utgifter for unormalt lav kapasitetsutnyttelse,
feilproduksjon og frakt behandles som
periodekostnad.
Varelageret nedskrives
når kostpris ikke er gjenvinnbar,
og reverseres i senere perioder
dersom en
økning i gjenvinnbart beløp kan dokumenteres.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Aluminium standard
ingot
2 375
1 957
Støperiprodukter
5 749
5 608
Tilvirkede varer
3 397
3 028
Aluminiumoksid
2 900
1 936
Aluminiumskrap
2 208
1 445
Varer i arbeid
3 483
3 430
Andre råvarer
4 960
5 145
Reservedeler
3 115
2 899
Varebeholdninger
28 187
25 449
Råvarer inkluderer innkjøpte
råvarer som bauksitt, kaustisk soda,
olje, kull og andre innsatsfaktorer
som
benyttes i produksjonen. Aluminiumoksid
og aluminium som skal benyttes
i Hydros produksjon
av andre
produkter inngår ikke i råvarer.
Alle beløp er netto etter
nedskrivninger.
Note 6.2
Fordringer
Regnskapsprinsipper for kundefordringer
Kundefordringer regnskapsføres til
transaksjonspris når de
oppstår. Fordringer
måles til amortisert kost,
og vurderes løpende for mulig verdifall.
Enkeltfordringer vurderes
for nedskrivning basert på
indikasjoner
på at kunden har betalingsvansker
og ledelsens skjønn. Porteføljer
av kundefordringer der forventede
tap
er mer enn ubetydelig, reduseres for
forventede tap. Tidsverdien
er normalt ikke vesentlig,
kundefordringer regnskapsføres derfor
normalt til pålydende verdi,
men diskonteres dersom effekten
er
vesentlig. Hydros forretningsmodell for
hoveddelen av kundefordringene
er å holde fordringene
for å
motta kontraktsfestede kontantstrømmer.
For noen porteføljer benyttes factoring.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
fordringer
I noen land, herunder Brasil,
oppstår betydelige skattefordringer
som kan avregnes mot framtidige
beregnede avgifter eller inntektsskatt. Kontantoppgjør
vil være betinget av en
rekke forhold, blant annet
tilgjengeligheten av likvide midler hos
skattemyndighetene, løpende
tilbakebetalinger kan derfor
ikke
påregnes. Verdien av
slike fordringer vil være avhengig
av i hvilken grad framtidige skatter
og avgifter
forventes å påløpe. Endringer i
økonomiske rammevilkår og skatteregler
kan endre verdsettelsen
av slike
fordringer.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Kundefordringer
20 854
16 797
Tilgode merverdi
-
og andre omsetningsavgifter
2 017
2 287
Andre kortsiktige fordringer
6 097
6 735
Avsetning for
tap på fordringer
(458)
(415)
Fordringer
28 510
25 404
Av totale kundefordringer
ved utgangen av 2024
hadde om lag 10 prosent
forfalt, størstedelen innen
30
dager. Hydro Extrusions
og Hydro Metal Markets
segmentene har majoriteten
av forfalte fordringer.
Note 6.3
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Leverandørgjeld
19 690
18 680
Lønnsrelatert gjeld og
merverdiavgift
3 892
3 966
Påløpte kostnader og
annen kortsiktig
gjeld
3 394
3 586
Leverandørgjeld
og annen kortsiktig
gjeld
26 976
26 232
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
2
Seksjon 7 – Kapitalstyring
og likviditetsstyring
Note 7.1
Kapitalstyring
Hydros overordnede mål for kapitalstyring
er å maksimere verdiskapning
over tid, og samtidig opprettholde
en sterk finansiell stilling, en "investment
grade" kredittvurdering og god
likviditet. I 2024 var netto
kontantstrøm tilført fra driften tilstrekkelig
til å dekke netto kontantstrøm
benyttet til investeringsaktiviteter.
Kredittrating
For å sikre tilgang til attraktive
betingelser i kapitalmarkedene
og holde ved like den finansielle
soliditeten,
har Hydro satt som mål å opprettholde
"investment grade" kredittrating
fra de ledende ratingselskapene,
S&P Global (nåværende rating
BBB, stabile utsikter)
og Moody's (nåværende rating Baa2,
stabile utsikter).
Hydros nøkkeltall for finansiell soliditet
er beskrevet nedenfor.
Finansiering og likviditet
Hydro styrer sin finansiering på
konsernnivå for å sikre konsernets
løpende operasjonelle og
langsiktige
kapitalbehov. Hydro
har en ambisjon om å
benytte nasjonale og internasjonale
kapitalmarkeder som
primære kilder for ekstern langsiktig
finansiering.
Per 31. desember 2024
hadde Hydro 15,0 milliarder
kroner i kontanter og bankinnskudd.
I tillegg hadde
Hydro 0,4 milliarder kroner i tidsinnskudd
klassifisert som verdipapirer.
Disse instrumentene styres
som en
del av Hydros likviditetsstyring med
mål om å optimalisere avkastningen
på likvide eiendeler.
Slike
posisjoner har forfall mindre enn
12 måneder fram i tid. Tidsinnskudd
er normalt tilgjengelig
etter kortere tid,
noe som kan kreve bankens godkjennelse
og avbruddskostnader. Hydro
har en syndikert, rullerende
kredittfasilitet på 1.600 millioner US-dollar
med forfall i desember 2026, med
en 1.500 millioner US-dollar
swingline sub-fasilitet til å dekke kortsiktige
likviditetsbehov.
Ytterligere en syndikert,
rullerende kredittfasilitet
på 1.000 millioner US-dollar
for å dekke mulige kortsiktige likviditetsbehov
forfaller i februar 2026.
Ved
årsslutt 2024 var fasilitetene
ikke trukket. Hydro har i
tillegg tilgang til kortsiktige kredittfasiliteter
som sikrer
kortsiktig tilleggslikviditet.
Finansiering av datterselskaper,
tilknyttede selskaper og felleskontrollerte
virksomheter
Normalt yter morselskapet, Norsk
Hydro ASA, lån og egenkapital
til heleide datterselskaper
for finansiering
av kapitalbehov.
All finansiering skjer på
forretningsmessige vilkår.
I den grad Hydro yter lån til
deleide
datterselskaper, tilknyttede
selskaper eller felleskontrollert
virksomhet, er Hydros policy
å finansiere disse i
overensstemmelse med eierandel
og på like betingelser med
de øvrige eierne. Prosjektfinansiering
benyttes
i særskilte tilfeller med hovedmål
å redusere risiko, hensyntatt
forhold til partnere og andre
relevante
faktorer.
Handelsfinansieringsprodukter som
faktoring og leverandørfinansiering
benyttes i en viss grad av
datterselskaper, i hovedsak
for å redusere risiko i spesifikke
handelsforhold eller
markeder. Hydro har
interne retningslinjer som begrenser
bruken av slike instrumenter
til de tilfellene hvor de har
en kommersiell
verdi, siden slike instrumenter ikke
skal benyttes som kilde
til finansiering. Hydro
har satt en totalramme
for
slike arrangementer,
inkludert enhver form for
salg av kundefordringer.
Denne rammen er
for tiden 5,5
milliarder kroner, men
var ikke fullt utnyttet
ved utløpet av 2024.
Aksjonæravkastning
Langsiktig avkastning til aksjonærene
skal reflektere verdiskapingen
i Hydro, og består av utbytte
og
kursutvikling. Hydro har som mål
å gi aksjonærene en konkurransedyktig
avkastning sammenlignet
med
alternative investeringer i tilsvarende
selskaper. Hydros
ambisjon er å betale
minst 50 prosent av årets
underliggende resultat fra videreført
virksomhet henført til
Hydros aksjonærer i ordinært
utbytte over
konjunktursyklusen
.
Årlig minimumsbeløp er 1,25 kroner
per aksje. Utbytte for det enkelte
år er basert på
årets resultater, Hydros
mål for kapitalstruktur,
forventet fremtidig inntjening
og kontantstrøm, fremtidige
investeringsmuligheter og utsiktene i
verdensmarkedene. Tilbakekjøp
av aksjer eller ekstraordinært
utbytte
kan benyttes som supplement
til ordinært utbytte.
Hydros måltall for kapitalstyring
Hydros ledelse benytter
forholdet mellom Justert netto
gjeld og underliggende EBITDA
for å bedømme
konsernets finansielle soliditet
og evne til å absorbere volatiliteten
i de ulike markedene. Hydros
målsetning
over konjunktursyklusen er å opprettholde
et forhold mellom gjennomsnittlig
Justert netto gjeld og Justert
EBITDA under 2, støttet av et
mål for Justert netto gjeld på om
lag 25 milliarder kroner
.
Ved et årsskifte
vil
Justert netto gjeld normalt være
vesentlig lavere i påvente
av kommende utbyttebetaling. Hydro
vurderer
løpende om kapitalstrukturen er
hensiktsmessig og tar hensyn
til dette ved vurdering av
utdeling til
aksjonærene.
Netto gjeld er definert som kontanter
og bankinnskudd pluss verdipapirer
og kontantbetalt sikkerhetsstillelse
for langsiktige forpliktelser,
minus kortsiktig og langsiktig
rentebærende gjeld. Justert netto
gjeld ekskluderer
posisjoner som ikke anses å være
tilgjengelige for betjening
av gjeld,
og inkluderer andre forpliktelser
som
vurderes å være av gjeldslignende
karakter.
Hydro anser definisjonen av Netto
gjeld som relevant for verdsettelse,
mens Justert netto gjeld
anses mer
relevant for å vurdere Hydros finansielle
stilling på balansedagen.
Tabellene
nedenfor viser beregningen
av Netto gjeld, Justert netto gjeld
og Justert netto gjeld i forhold
til
EBITDA.
2
Se seksjonen om Alternative
resultatmål lenger bak i denne
rapporten for mer informasjon.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Justert netto gjeld
Beløp i millioner kroner
Des 31
2024
Sept 30
2024
Jun 30
2024
Mars 31
2024
Des 31
2023
Sept 30
2023
Jun 30
2023
Mars 31
2023
Kontanter og bankinnskudd
15 049
18 875
18 886
19 622
24 618
19 105
22 453
30 873
Verdipapirer
1)
3 467
3 928
3 760
4 968
2 641
2 101
1 158
2 696
Kortsiktig gjeld
(11 601)
(13 935)
(16 249)
(8 169)
(7 111)
(5 764)
(5 271)
(5 899)
Langsiktige lån
(23 147)
(23 864)
(22 867)
(30 996)
(28 978)
(29 944)
(29 756)
(29 615)
Kontanter stilt som sikkerhet
for langsiktige forpliktelser
256
249
228
682
638
660
122
195
Netto gjeld
(15 976)
(14 747)
(16 243)
(13 893)
(8 191)
(13 843)
(11 294)
(1 749)
Sikkerhet for kortsiktige
og langsiktige
forpliktelser
2)
(2 162)
(2 588)
(2 410)
(1 911)
(1 610)
(1 642)
(209)
(1 892)
Kontanter og bankinnskudd
og verdipapirer
i Hydros forsikringsselskap
Industriforsikring
3)
(1 214)
(1 280)
(1 221)
(1 233)
(1 142)
(1 107)
(1 090)
(1 073)
Netto pensjonsforpliktelse
til virkelig verdi,
etter fradrag
for forventet skattefordel
4)
310
(346)
(69)
32
(884)
333
828
(116)
Kortsiktige og langsiktige
avsetninger etter
fradrag for forventet
skattefordel, og
andre forpliktelser
5)
(5 025)
(6 025)
(6 191)
(5 641)
(6 344)
(4 133)
(4 125)
(3 671)
Justert netto gjeld i
eiendeler holdt
for salg og forpliktelser
i avhendingsgrupper
6)
-
-
-
158
149
-
-
-
Justert netto gjeld
(24 066)
(24 985)
(26 133)
(22 488)
(18 022)
(20 391)
(15 890)
(8 501)
1)
Hydros retningslinjer for
innskudd i banker er
at perioden ikke skal overstige
12 måneder. Innskudd
i banker med forfallstidpunkt
tre måneder eller lenger
fra innskuddstidspunktet inngår
i Investeringsaktiviteter
og er klassifisert
som Verdipapirer.
2)
Kontanter stilt som sikkerhet,
i hovedsak for derivater
som benyttes til
risikostyring.
3)
Kontanter, bankinnskudd og
verdipapirer i Industriforsikring
AS forventes ikke
å være tilgjengelig for
å betjene eller tilbakebetale
Hydros framtidige gjeld, og
inngår derfor ikke
i måltallet Justert netto
gjeld.
4)
Forventet skatteforpliktelse
knyttet til pensjonsforpliktelsene
utgjorde 579 millioner
kroner og 325 millioner
kroner for henholdsvis 2024
og 2023.
5)
Består av Hydros kort-
og langsiktige avsetninger
for fjerningsforpliktelser
redusert med forventet
skattefordel estimert
til 30 prosent, og andre
langsiktige finansielle
forpliktelser.
6)
Justert netto gjeld i Hydro Rein
som inngår i eiendeler
holdt for salg.
Gjennomsnittlig Justert
netto gjeld / justert
EBITDA
Beløp i millioner kroner, unntatt
forholdstall
2024
2023
Gjennomsnittlig Justert
netto gjeld
(24 418)
(15 701)
Justert EBITDA
26 318
22 258
Gjennomsnittlig Justert
netto gjeld / justert
EBITDA
0,93
0,71
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 7.2
Kontanter og bankinnskudd
Regnskapsprinsipper for kontanter
og bankinnskudd
Kontanter og bankinnskudd regnskapsføres
til pålydende verdi, og inkluderer
kontanter, bankinnskudd
og
andre betalingsmidler med forfallsdato
kortere enn tre måneder
fra anskaffelse. Hydro regnskapsfører
innbetalinger når beløpet er tilgjengelig
på Hydros bankkonto.
Tilsvarende regnskapsføres
utbetalinger
når betalingen er initiert av Hydro
og beløpet ikke lenger er tilgjengelig.
Likviditetsstyring
Hydro styrer likviditet og finansiering
på konsernnivå for å
sikre konsernets operasjonelle
kapitalbehov.
Hydro benytter kontotømming (cash
pools) i flere valutaer,
hvor heleide selskaper
deltar i den grad dette
tillates av de ulike landenes reguleringer.
Kontotømming gjør det mulig
å motregne posisjoner innenfor
Hydro-konsernet, reduserer behovet for
ekstern finansiering og muliggjør
sentralisert styring av den
aggregerte posisjonen i morselskapet.
Ved utgangen
av 2024
var 5,6 milliarder kroner av
Hydros
kontantbeholdning på 15.0
milliarder kroner utenfor disse konsernordningene,
hovedsakelig i Brasil.
Note 7.3
Verdipapirer
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Aksjer
376
357
Obligasjoner
752
733
Tidsinnskudd
1)
448
586
Innskudd stilt som sikkerhet
og annet
1 891
965
Verdipapirer
3 467
2 641
1) Innskudd i banker med
forfallstidspunkt tre måneder
eller lenger fra innskuddstidspunkt.
Kortsiktige bankinnskudd
er vanligvis tilgjengelige
på kort varsel.
Note 7.4
Kort- og langsiktige lån
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Banklån og kassekreditter
11
954
Kortsiktig andel av
langsiktig gjeld
11 591
6 156
Banklån og annen
rentebærende kortsiktig
gjeld
11 601
7 111
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Usikrede lån
30 069
30 018
Leieavtaler
4 669
5 117
Sum
34 738
35 134
Fradrag for første
års avdrag
(11 591)
(6 156)
Sum langsiktige
lån
23 147
28 978
Størstedelen av Hydros langsiktige
gjeld er tatt opp av morselskapet.
Det er ingen finansielle covenants
knyttet til disse lånene. Noen lån
tatt opp av deleide datterselskaper
har finansielle covenants
som del av
lånevilkårene.
Langsiktige lån per 31. desember
2024 inkluderer fem obligasjonslån
i norske kroner notert
på Oslo Børs
(Euronext Oslo), samt to obligasjonslån
i euro notert på the
Irish Stock Exchange (Euronext
Dublin).
Markedsverdien av obligasjonene
er om lag den samme som
amortisert kost, som er bokført
verdi per 31.
desember 2024.
Informasjon om tilbakebetalingsplan
for langsiktig gjeld vises i
note 8.1 Finansiell og kommersiell
risikostyring
under Likviditetsrisiko.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Avstemming av
forpliktelser fra
finansieringsaktiviteter
Beløp i millioner kroner
Langsiktige lån
Banklån og
annen
rentebærende
kortsiktig gjeld
Annet
Sum
forpliktelser fra
finansierings-
aktiviteter
31. desember 2022
26 029
6 746
45
32 819
Kontantstrømmer
8 368
(9 270)
2
(900)
Endringer uten
kontanteffekt:
Netto endring i første
års avdrag
(8 430)
8 430
-
-
Nye leieavtaler
2 457
-
-
2 457
Kansellerte leieavtaler
(34)
-
-
(34)
Nye finansielle
forpliktelser for investeringer
og
finansieringsaktiviteter
uten kontantstrømeffekt
-
-
2 323
2 323
Foretaksintegrasjon
24
832
-
856
Amortiseringer og øvrige
27
(1)
(6)
21
Omregningsdifferanser
537
374
(81)
830
31. desember 2023
28 978
7
111
2 284
38 372
Kontantstrømmer
4 125
(8 636)
(1 718)
(6 229)
Endringer uten
kontanteffekt:
Netto endring i første
års avdrag
(13 951)
13 951
-
-
Nye leieavtaler
1 123
-
-
1 123
Kansellerte leieavtaler
(98)
-
-
(98)
Foretaksintegrasjon
73
40
-
113
Salg av virksomheter
(3)
(3)
421
415
Låneforlengelse
349
(349)
-
-
Amortiseringer og øvrige
38
-
-
38
Omregningsdifferanser
2 513
(512)
184
2 185
31. desember 2024
23 147
11 601
1 171
35 920
Note 7.5
Finansinntekter og -kostnader
Regnskapsprinsipper
Transaksjoner i utenlandsk
valuta
Transaksjoner i utenlandsk
valuta omregnes til det enkelte
foretakets funksjonelle
valuta med
transaksjonsdagens kurs. Pengeposter
med pålydende i utenlandsk valuta
regnes om til funksjonell valuta
med kursen på balansedagen. Kursgevinster
og -tap inngår i Finanskostnader.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Renteinntekter (amortisert
kost)
1 542
1 267
Utbytte og gevinst (tap)
på verdipapirer,
netto
59
35
Renter og andre
finansinntekter
1 601
1 302
Valutagevinst
(tap), netto
(5 646)
(2 084)
Rentekostnader (amortisert
kost)
(2 734)
(2 054)
Renteeffekt av diskontering
(460)
(280)
Øvrige
(386)
71
Renter og andre
finanskostnader
(3 580)
(2 264)
Finansinntekter
(-kostnader), netto
(7 625)
(3 046)
Renteeffekt av diskontering
gjelder pensjonseiendeler og
-forpliktelser, fjerningsforpliktelser
og andre
forpliktelser målt som nåverdien
av fremtidige forventede
utbetalinger.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 7.6
Egenkapital
Aksjekapital
Antall aksjer
Ordinære aksjer
utstedt
Egne aksjer
Ordinære aksjer
utestående
31. desember 2022
2 068 998 276
(26 593 403)
2 042 404 873
Egne aksjer solgt
til ansatte
1 355 525
1 355 525
Egne aksjer anskaffet
(22 191 847)
(22 191 847)
Aksjer slettet
(27 789 655)
18 268 564
(9 521 091)
31. desember 2023
2 041 208 621
(29 161 161)
2 012 047 460
Egne aksjer solgt
til ansatte
1 014 373
1 014 373
Egne aksjer anskaffet
(25 317 621)
(25 317 621)
Aksjer slettet
(32 192 623)
21 163 019
(11 029 604)
31. desember 2024
2 009 015 998
(32 301 390)
1 976 714 608
Norsk Hydro ASAs aksjekapital
per 31. desember 2024
var 2.205.899.566 kroner og besto av
2.009.015.998 utstedte ordinære
aksjer pålydende 1,098
per aksje, fullt innbetalt. Aksjekapital
per 31.
desember 2023
var 2.241.247.066 kroner og
besto av 2.041.208.621
utstedte ordinære aksjer pålydende
1,098 kroner per aksje, fullt innbetalt.
Alle aksjene har like rettigheter
og er fritt omsettelige.
Egne aksjer
10. mai 2023 ga generalforsamlingen
fullmakt for tilbakekjøp
av aksjer til kurser mellom
20 og 150 kroner
per aksje, med formål å slette
aksjene. Fullmakten gjaldt
til 30. juni 2024. Til sammen
kunne inntil 100
millioner aksjer slettes, inkludert innløsning
av aksjer eid av Nærings-
og fiskeridepartementet, slik
at
departementets eierandel på 34,26
prosent forblir uendret.
Til sammen ble
21.163.019 aksjer kjøpt tilbake
gjennom dette programmet, til
en kostnad inkludert transaksjonskostnader
på 1.320 millioner kroner.
Slettingen av disse aksjene, innløsing
av aksjer eid av Nærings-
og fiskeridepartementet samt
avslutning av
programmet ble godkjent av Generalforsamlingen
7. mai 2024. 25. juni
2024 ble alle aksjer kjøpt
gjennom
tilbakekjøpsprogrammet slettet. I tillegg
ble 11.029.604
aksjer, som
representerte Nærings-
og
fiskeridepartementets relative eierandel,
innløst og slettet
mot et vederlag på 681 millioner
kroner.
7. mai 2024 ga generalforsamlingen
fullmakt til et tilsvarende program
for tilbakekjøp av aksjer
til kurser
mellom 20 og 150 kroner per
aksje. De tilbakekjøpte aksjene
skal slettes ved en kapitalnedsettelse.
Fullmakten gjelder til 30. juni 2025.
Til sammen kan inntil
100 millioner aksjer bli slettet
,
inkludert aksjer
som
skal innløses for å holde Nærings
-
og fiskeridepartementets eierandel
uendret.
Til sammen er det kjøpt
18.218.885 aksjer gjennom tilbakekjøpsprogrammet
i 2024. Tilbakekjøp
et av aksjer gjenom
dette programet
ble avsluttet 7. januar 2025.
Den gjenværende beholdningen
på 14.082.505 egne aksjer kan,
i henhold til vedtak i
generalforsamlingen
da disse aksjene ble kjøpt, brukes
som vederlag i forbindelse
med forretningstransaksjoner
eller
aksjeordninger for ansatte og tillitsvalgte.
Beholdningen av egne aksjer 31.
desember 2024 utgjorde 1.667
millioner kroner,
hvorav 35 millioner kroner
var aksjekapital og 1.632 millioner
kroner var opptjent egenkapital.
Endring i annen egenkapital
ikke resultatført
Tabellen
spesifiserer endringer i annen
egenkapital ikke resultatført i
2024 og 2023.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Annen egenkapital
som ikke skal
reklassifiseres til
resultatregnskapet:
Estimatavvik pensjoner
1. januar
2 676
3 481
Årets estimatavvik pensjoner
1 341
(989)
Reklassifisert til Opptjent
egenkapital ved
salg av datterselskap
3
-
Utsatt skatteeffekt
(293)
184
31. desember
3 727
2 676
Urealisert gevinst
(tap) på finansielle
eiendeleler målt
til FVOCI
1. januar
414
(740)
Årets urealiserte gevinst
(tap) på finansielle
eiendeler målt
til FVOCI
(404)
(135)
Avhendelse
av egenkapitalinstrumenter
målt til FVOCI
(141)
1 288
31. desember
(132)
414
Annen egenkapital
ikke resultatført
i tilknyttede selskaper/felleskontrollert
virksomhet som
ikke skal reklassifiseres
til resultatregnskapet
1. januar
-
-
Reklassifisert til Opptjent
egenkapital ved
salg av datterselskap
(1)
-
31. desember
(1)
-
Annen egenkapital
som skal reklassifiseres
til resultatregnskapet:
Omregningsdifferanser
1. januar
2 444
(2 690)
Årets omregningsdifferanser
2 130
7 542
Reklassifisert til Årets
resultat ved avhendelse
av utenlandsk datterselskap
(51)
(4)
Reklassifisert til Annen
egenkapital ikke
resultatført
i investeringer regnskapsført
etter
egenkapitalmetoden
ved avhendelse
av utenlandsk datterselskap
(38)
-
Reallokering av egenkapital
ved salg av aksjer
til ikke-kontrollerende
eierinteresser
-
(2 405)
31. desember
4 485
2 444
Sikring av framtidige kontantstrømmer -
Se note 8.3
Derivater og sikringsbokføring
1. januar
612
340
Årets gevinst (-tap)
i Øvrige resultatelementer
(1 667)
1 120
Reklassifisering av
sikringsgevinst
(-tap) til Årets
resultat
(531)
(723)
Skattekostnad
758
(125)
31. desember
(828)
612
Annen egenkapital
ikke resultatført
i investeringer
regnskapsført
etter
egenkapitalmetoden
1. januar
2
6
Årets gevinst (tap) i
Øvrige resultatelementer
(9)
(3)
Omregningsdifferanser
reklassifisert til Annen
egenkapital ikke
resultatført i investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
ved avhendelse
av utenlandsk datterselskap
38
-
31. desember
31
2
Sum annen egenkapital
ikke resultatført
henført til Hydros
aksjonærer per
31. desember
11 854
9 559
Sum annen egenkapital
ikke resultatført
henført til ikke-kontrollerende
eierinteresser per
31. desember
(4 572)
(3 411)
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Resultat per aksje
Resultat per aksje, basis og utvannet,
beregnes på grunnlag av
årets resultat henført til
morselskapets
aksjonærer og vektet gjennomsnittlig
antall utestående aksjer for
hvert år. Det
foreligger ingen vesentlige
utvannende effekter.
Vektet gjennomsnittlig
antall utestående aksjer
brukt i beregningen av resultat
per
aksje, basis og utvannet, var 1.997.800.202
for 2024 og 2.029.080.722
for 2023.
Hydros utestående stiftersertifikater
og tegningssertifikater
gir eierne rett til å delta i
enhver
aksjekapitalutvidelse, med mindre
kapitalutvidelsen gjennomføres
for å tildele aksjer til
tredjepart som
vederlag for overføring av eiendeler
til Hydro. Disse sertifikatene
representerer utvannende
elementer for
beregning av resultat per aksje.
Note 7.7
Utbytte
Styret i Hydro foreslår et utbytte
per aksje i forbindelse med
godkjennelse av årsresultatet i
februar.
Generalforsamlingen behandler
forslaget, normalt i mai, og
utbyttet utbetales deretter til
aksjonærene.
Utbytte utbetales vanligvis en
gang i kalenderåret, normalt i
mai.
For aksjonærer utenfor Norge blir
kildeskatt
trukket fra utbetaling i henhold til
gjeldende norsk skattelovgivning.
For regnskapsåret 2024 har styret
foreslått et utbytte på
2,25
kroner per aksje som
skal utbetales i mai
2025. Generalforsamlingen vil
behandle forslaget 9. mai 2025.
Hvis godkjent representerer
dette et samlet
utbytte på om lag
4.448
millioner kroner.
I henhold til IFRS er ikke
det foreslåtte utbyttet for
regnskapsåret
2024 balanseført som en forpliktelse
i regnskapet for 2024.
Utbytte vedtatt og utbetalt for foregående
regnskapsår i 2024
og 2023
er som følger:
Utbetalt i 2024
som gjelder 2023
Utbetalt i 2023
som gjelder 2022
Utbytte utbetalt per
aksje, kroner
2,50
5,65
Totalt utbetalt
utbytte, millioner
kroner
5 015
11 501
Dato foreslått
13. februar 2024
13. februar 2023
Dato godkjent
7. mai 2024
10. mai 2023
Utbetalingsdato
21. mai 2024
23. mai 2023
Utbytte til ikke-kontrollerende aksjonærer
i Hydros datterselskaper
rapporteres som utbytte
i Endring i
egenkapital for konsernet.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 8 Finansiell
risiko og finansielle
instrumenter
Note 8.1
Finansiell og kommersiell risikostyring
Hydro er eksponert for markedsrisiko
knyttet til priser på produkter
som produseres og selges,
og til
innsatsfaktorer som kjøpes og
brukes, i tillegg til valutarisiko.
Risikoen kan være forskjellig
på kort og lang
sikt. Kortsiktig risiko er i stor grad knyttet
til global og regional markedsvolatilitet.
På lengre sikt påvirkes
risiko også av megatrender som
det grønne skiftet og relativ
konkurranseposisjon for land
og regioner.
Hydros produkter, både
aluminium og fornybar energi,
er viktige for det grønne skiftet.
Hydro har CO
2
intensitet betydelig under gjennomsnittet
for aluminiumprodusenter.
Ettersom aluminiumprodukter
med
lavere utslipp oppnår høyere pris
enn generiske metallpriser
mener vi at Hydro har
en konkurransefordel,
se
også omtale i
note 1.1 Rapporteringsenhet, presentasjon, regnskapsprinsipper, estimater og skjønn
.
For å
beholde og videreutvikle denne fordelen
må vi lykkes i planlagte tiltak
for ytterligere å redusere CO
2
intensiteten i produktene gjennom
for eksempel å utvikle ny
teknologi og å anskaffe tilstrekkelig
fornybar
energi. Fortsatt preferanse for aluminium
med lavt CO
2
-utslipp i markedet vil være
en fordel for Hydro.
Endringer i rammebetingelser som
global eller regional karbonpris
vil påvirke konkurransebildet. Avhengig
av hvordan en slik prismekanisme
utformes og hvor den etableres
kan Hydro ha fordel av
en slik endring,
mens det også er en risiko for
at noen av Hydros anlegg vil
få en kostnadsulempe i en overgangsperiode.
Prisrisiko på kort og mellomlang sikt
styres ut fra marginer mellom
salgspriser og kostpris for råmaterialer
og
energi. Marginrisiko styres delvis
på segmentnivå, delvis for
konsernet som helhet.
Hydros overordnede strategi for
å sikre seg mot svingninger i
markedet, er å opprettholde
en sterk likviditet
og finansiell stilling, og en kredittverdighet
på investment grade-nivå. I
tillegg benyttes en kombinasjon
av
finansielle og fysiske kontrakter,
herunder derivater,
til å styre marginrisiko.
Hydros salgskontrakter dekker i
hovedsak perioder opp til ett
år, med tillegg
av rammeavtaler som kan
dekke flere år. Priser fastsettes
normalt med referanse til
observerbare markedspriser
eller faste,
forhandlede priser som fastsettes
inntil ett år før levering. Råvarer
kjøpes med priser fastsatt
for perioder
som varierer fra noen få måneder
opp til tre år.
Noen viktige varer,
som bauksitt og aluminiumoksid,
kjøpes
på langsiktige kontrakter med
prisreferanser til observerbare markedspriser
for tilsvarende eller relaterte
produkter.
Energi, hovedsakelig
elektrisitet for bruk til aluminiumproduksjon,
kjøpes på langsiktige
kontrakter
med varighet opp til 20 år,
hovedsakelig med faste
priser. Energi for
andre produksjonsanlegg,
herunder
naturgass, fyringsolje og kull, kjøpes
på kontrakter der priser fastsettes
for kortere intervaller.
Hydro sikrer
tilgang til de fleste viktige innsatsfaktorer
for minst fire måneder,
for mange råmaterialer lengre
perioder.
Prisrisiko for råvarer og energi styres
hovedsakelig gjennom prisfastsettelse
i relevante kontrakter,
derivater
benyttes i noen grad i tillegg der det
anses hensiktsmessig. Hovedformålet
er å styre risiko knyttet til
volatilitet i markedet for perioder
opp til fire år. Hydro
er også eksponert for risiko
knyttet til tilgjengelighet av
råvarer. Disse risikoene
styres gjennom overvåkning
av økonomisk og operasjonell
risiko hos
nøkkelleverandører, for
å redusere risikoen for
manglende leveranser til drift
og viktige prosjekter,
og ved å
opprettholde dialog med sentrale
kontraktsmotparter.
Priser for solgte produkter,
råmaterialer og energi
fastsettes i forskjellige valutaer
som eksponerer Hydro
for
valutarisiko. Der produksjonsmarginer
er utsatt for vesentlig
valutarisiko og slike risikoer ikke
går mot
hverandre mellom enheter innenfor
konsernet benyttes valutaderivater
i en viss utstrekning for
å motvirke
uønsket risiko.
Eksponering for risiko knyttet til
råvarepriser
Aluminium
Regionale markedsplasser for
aluminium i form av standard
ingot finnes flere steder.
London Metal
Exchange (LME) er den viktigst
e
for Hydro, og benyttes
som referansemarked i
mange kontrakter,
både ved
salg og kjøp av produkter og
for derivater. Hydro
produserer og resirkulerer
aluminium,
som delvis selges
i
form av støperiprodukter,
og delvis benyttes i bearbeidede
aluminiumprodukter i Hydro Extrusions
.
Hydro
kjøper også aluminium for bruk i Extrusions
,
støperier og for
resirkulering.
Hydro kjøper og selger
også et
begrenset volum av tilsvarende
produkter for å optimalisere kapasitetsutnyttelsen
,
redusere logistikk-
kostnader, og å styrke
Hydros markedsposisjon. Hydro
deltar også i handel innenfor
stramme volum-
og
risikogrenser.
Kortsiktig prisrisiko for aluminium er
knyttet til tidsforskjeller i
prising av kjøp av aluminium
for bruk i
produksjon av bearbeidede produkter
eller for videresalg, i forhold
til salgsavtaler. Hydro
inngår futures-
kontrakter på LME, hovedsakelig
med en løpetid på en til
tre måneder for å redusere
risikoen knyttet til
kortsiktige svingninger i metallprisen.
Hovedformålet er å
oppnå en gjennomsnittlig LME
aluminiumpris på
aluminiumproduksjonen og styre prisiriko
for aluminium i Hydro Extrusions
og andre deler av porteføljen.
I
tillegg søker Hydro å motvirke risikoen
i prisingsmønsteret for salg
av bearbeidede produkter,
kjøp av
aluminium for resirkulering og kjøp
av tredjeparts-produkter (back-to-back
hedging). Disse
risikostyringsaktivitetene følges
opp som en portefølje, og
derivatposisjoner inngås
basert på Hydros
nettoeksponering.
Langsiktig prisrisiko for aluminium
styres med formål om å oppnå
en rimelig produksjonsmargin
målt som
forskjellen mellom prisen for aluminium
og prisen for innsatsfaktorene aluminiumoksid,
bek, petroleumkoks,
anoder og energi. Prisene for råvarer
og energi er i begrenset grad bundet
til eller korrelert med
prisen for
aluminium. Hydro inngår derivatkontrakter
i form av forward-salg
av aluminium med LME eller
banker for å
sikre prisen på deler av den planlagte
aluminiumproduksjonen som
en del av sikring av marginer
for
perioder opp til om lag tre år i kombinasjon
med at priser for deler av
råvarer fastsettes gjennom
avtalte
priser eller derivater når det anses
hensiktsmessig ut fra enten markedsforholdene
eller for å sikre
kontantstrømmen til enkeltprosjekter.
Hydros salg av primærmetall og
støperiprodukter inkluderer
en premie over markedsprisen
for aluminium
notert på LME.
Nivået på disse premiene
varierer avhengig av fysisk
tilbud og etterspørsel og
har regionale
og produktspesifikke variasjoner.
Det er begrenset mulighet
for å sikre framtidige produktpremier
for andre
produkter enn standard ingot,
som det finnes et forward
-marked for.
Hydro har tidvis inngått kontrakter
for
standard ingot-premier for å
redusere risiko i kundekontrakter.
Bauksitt og aluminiumoksid
Hydros produksjon av aluminiumoksid
overstiger normalt forbruket
gjennom produksjon av aluminium.
I
tillegg har Hydro langsiktige kontrakter
med tredjeparter om kjøp av aluminiumoksid.
Hoveddelen av
kontrakter for kjøp og salg av
aluminiumoksid er priset
med referanse til aluminiumoksid
spot prisindeks,
mens enkelte langsiktige kontrakter
har referanse til aluminiumprisen
på LME.
Priser for aluminium og
aluminiumoksid har historisk vært
korrelert over lenger perioder,
men prisutviklingen kan være
svært
forskjellig på kort sikt. Forward
-markedet for aluminiumoksid
anses å ha begrenset
likviditet.
Hydro er produsent og forbruker
av bauksitt. Hydros forbruk av
bauksitt er sikret gjennom langsiktige
kontrakter i tillegg til egen produksjon.
Kjøpskontraktene har
priser indeksert til LME aluminiumpris
og til
aluminiumoksid spotpris-utvikling med
en viss tidsforsinkelse.
Energi
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro er en stor forbruker av
energi i flere land. Energi
forbrukes i form av elektrisitet,
naturgass, fyringsolje
og kull, med elektrisitet som
den viktigste energibæreren. Hydro
er også en betydelig produsent
av
elektrisitet i Norge. Hydros behov
for kraft dekkes primært
gjennom langsiktige kjøpskontrakter
med
kraftleverandører, herunder
prosjektselskaper med en begrenset
produksjonsportefølje, og
gjennom Hydros
egen produksjon. Energiproduksjon
og -priser er i økende grad
volatile, som følge av økt
innslag av fornybar
energi fra sol og vind der tilgjengelig
volum varierer med værforholdene,
som følge av tiltak for
å redusere
CO
2
-utslipp gjennom markedsmekanismer
som kvotehandel og andre
regulatoriske tiltak,
og som følge
av
energiknapphet i Europa som
følge av geopolitisk usikkerhet
.
Overgangen til null netto utslipp
av drivhusgasser skaper både
muligheter og risiko for Hydro,
se omtale i
note 1.1 Rapporteringsenhet, presentasjon, regnskapsprinsipper, estimater og skjønn
.
Hydros egen produksjon er påvirket
av hydrologiske forhold
som kan variere mye, og der
produksjonen over
korte perioder styres for å tilpasses
fysiske behov og markedspriser.
Netto kraftposisjon i Norge
blir
balansert gjennom kjøp og salg
i det nordiske kraftmarkedet
på timesbasis.
Hydro er engasjert i utviklingsprosjekter
for fornybar energi, hovedsakelig
sol og vindkraft i Brasil
og
Skandinavia. Hoveddelen av disse
prosjektene er gjennom
den felleskontrollerte virksomheten
Hydro Rein.
Hydro benytter også fossil energi,
hovedsakelig kull i aluminiumoksid
-raffineriet Alunorte, og
naturgass for
støperier og andre industrielle prosesser.
For å styre risiko for svingninger i
pris og produksjonsvolum, benytter
Hydro hovedsakelig
fysiske kontrakter
til fast pris eller med relevante
prisreferanser, for
noen kontrakter til aluminiumpris.
Fossile energibærere
kjøpes i hovedsak på kontrakter
med en løpetid opp til
fire år, eller kontrakter
med priser knyttet til
observerbare markedspriser.
I tillegg til fysiske kjøpskontrakter
benyttes finansielle
derivater som futures,
terminkontrakter og opsjoner.
Hydro deltar også i handel
innenfor stramme volum-
og risikogrenser.
Eksponering for valutarisiko
Salgsprisene på Hydros oppstrømsprodukter,
bauksitt, aluminiumoksid og
aluminium, er hovedsakelig
fastsatt i US-dollar. Salgsp
risene på midt-og nedstrømsprodukter
er hovedsakelig fastsatt i US-dollar
og
euro. Videre er prisene på de viktigste
råvarene Hydro bruker i sine
produksjonsprosesser notert i
US-dollar
i internasjonale råvaremarkeder,
mens kraft hovedsakelig
er priset i euro i Europa,
inkludert i Norge. Hydro
har også betydelige lokale kostnader
knyttet til produksjon, distribusjon
og markedsføring av produkter i
flere
forskjellige valutaer,
hovedsakelig norske kroner,
brasilianske real, euro og US-dollar.
Hydros viktigste
valutarisiko er dermed knyttet til
verdiendringer i US-dollar
og euro, og forholdet mellom
disse valutaene og
de valutaene betydelige kostnader
oppstår i. I tillegg påvirkes
Hydros resultat og egenkapital
av effekten
av
appresiering og depresiering av lokal funksjonell
valuta og norske kroner
,
som er konsernets
presentasjonsvaluta.
For å avdempe noe av effekten
av valutarisikoen benytter Hydro tidvis
valutabytteavtaler og
valutaterminkontrakter og har langsiktig
gjeld i valuta som reflekterer
operasjonell risiko.
Valutarisiko i fordringer,
leverandørgjeld og lån
Kortsiktige fordringer og forpliktelser
er ofte fastsatt i andre valutaer
enn den enkelte enhets funksjonelle
valuta, hovedsakelig US-dollar
og euro. Lån og bankinnskudd
er ofte fastsatt i valutaer som
bidrar til å
redusere den totale valutaeksponeringen
.
Det meste av valutaeksponering
for finansiering finnes i
morselskapet i Norge og i deleide
datterselskaper,
hovedsakelig i Brasil.
Innebygde valutaderivater i ikke-finansielle
vertskontrakter, inkludert
elektrisitetskontrakter priset i euro
i
Norge,
inneholder en valutaeksponering
der endringer i virkelig verdi
av derivatet innregnes separat.
Eksponering for renterisiko
Hydro er hovedsakelig eksponert for
renteendringer som et
resultat av finansiering av
forretningsdriften
med
gjeld og styring av likviditeten i
ulike valutaer. Hydros
finansielle instrumenter
er også eksponert for
endringer i rentenivå i tilknytning
til verdivurdering. Mens bankinnskudd
opptjener kortsiktige renter,
vil
obligasjonslånene betale en blanding
av flytende kortsiktige renter
og langsiktige faste
renter. Strategien
er
å holde en blanding av flytende
og fast renteeksponering
på gjelden.
Finansielle instrumenter og avsetninger
er også eksponert for
renteendringer i forbindelse med verdsettelse
og diskontering av posisjoner til
nåverdi.
Ekponering for kredittrisiko
Hydro styrer sin kredittrisiko ved
å sette kredittgrenser og etablere
oppfølgingssystemer og oppgjørsrutiner
for å overvåke eksponering
og tidsriktig oppgjør av fordringer
og kontrakter.
Kredittrisiko er ytterligere
begrenset gjennom bruk av kredittforsikring,
og i noen markeder,
salg av fordringer til
banker.
Forskuddsbetaling eller garantier
kreves dersom eksponeringen
overstiger kredittgrensene
for motparten.
Hydro følger også opp økonomiske
resultater hos kritiske kontraktsparter
for å redusere både operasjonell
og finansiell risiko. Kredittrisiko begrenses
også gjennom en diversifisert
kundebase, både med hensyn
til
bransje og geografisk område.
For ytterligere å redusere kredittrisikoen
benyttes nettingavtaler,
garantier og
kredittforsikring.
Kredittrisiko for finansielle derivater
er normalt begrenset til
en nettoeksponering. Hydro
fastsetter
beløpsgrenser for eksponering knyttet
til kortsiktige fordringer,
innskudd og andre forhold
for den enkelte
finansinstitusjon. Kredittrisiko ved
handel med råvarederivater
begrenses ved at handelen foregår
ved
råvarebørser som London Metal Exchange,
Nasdaq OMX, og banker.
Marginavtaler benyttes også. Hydro
anser kredittrisikoen for handel med
råvarederivater og finansielle
posisjoner som moderat.
Eksponering for likviditetsrisiko
Volatile valutakurser
og priser i tillegg til fluktuasjoner
i forretningsvolum og lagernivåer
kan medføre
betydelige svingninger i Hydros beholdning
av betalingsmidler og lånebehov.
Likviditetsrisiko fra marginbetalinger
på derivater varierer med posisjonene
som er tatt. Langsiktige
posisjoner tilknyttet strategisk risikohåndtering
er i hovedsak dekket av CSA
(credit facilities), mens kort
siktig
operasjonell risikohåndtering og spekulasjon
er eksponert for likviditetsrisiko.
Risikoen styres samlet for
å
balansere råvareprisrisiko og likviditetsrisiko
.
Kortsiktige likviditetsbehov er styrt
ved å trekke på kontantbeholdning
og eksisterende kredittfasiliteter.
Langsiktige finansieringsbehov dekkes
i hovedsak gjennom å utstede
langsiktige
obligasjoner, bankgjeld
,
og
eventuelt gjennom innhenting av ny
egenkapital i tilgjengelige
markeder som beskrevet i
note 7.1
Kapitalstyring
.
Noen leverandører kan benytte
seg av leverandørkjedefinansiering
(supply chain finance
facilities) som kan gi leverandøren
fordel av Hydros kredittprofil.
Bruken av slike produkter
er begrenset, og
forlenger ikke Hydros kredittid utover
ordinære betingelser.
Videre har alle
andre finansielle forpliktelser,
som leverandørgjeld, med unntak
av derivater,
forfallsdato innen ett år fra
balansedato.
Hydros kontraktsfestede og kommersielle
forpliktelser til fremtidige
betalinger er presentert i tabellen
under:
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
Langsiktig
gjeld inkl.
renter
1)
Ubetingede
kjøpsforpliktelser
2)
Kontrakts-
forpliktelser
Kortsiktige og
langsiktige
avsetninger
3)
Sum
forpliktelser,
udiskontert
2025
13 382
53 684
3 372
3 605
74 042
2026
9 713
43 456
101
1 401
54 670
2027
5 005
42 099
2
601
47 708
2028
5 315
40 512
1
477
46 305
2029
4 850
38 325
-
396
43 570
Deretter
1 287
205 071
-
3 635
209 992
Sum
39 552
423 147
3 476
10 114
476 288
1) Se
note 7.4
Kortsiktige og langsiktige lån.
2) Ubetingede kjøpsforplikelser
inkluderer også lansiktige
kontrakter med tilknyttede
selskaper og felleskontrollerte
virksomheter som er
regnskapsført etter egenkapitalmetoden.
3) Se
note 4.1
Usikre eiendeler og forpliktelser.
Hydro har langsiktige kontraktsforpliktelser
for kjøp av aluminium,
råvarer, elektrisk
kraft og transport. De
fremtidige faste, uoppsigelige kjøpsforpliktelsene
pr. 31. desember
2024 er vist i tabellen nedenfor:
Beløp i millioner kroner
Bauksitt,
aluminiumoksid
og aluminium
Energirelatert
Annet
Sum
2025
35 692
10 159
7 833
53 684
2026
29 291
10 477
3 688
43 456
2027
28 828
10 718
2 553
42 099
2028
28 201
10 357
1 955
40 512
2029
27 928
9 196
1 201
38 325
Deretter
122 268
76 935
5 868
205 071
Sum
272 209
127 841
23 097
423 147
Forpliktelser relatert til kontrakter
som helt eller delvis er knyttet
opp mot LME eller andre markedspriser,
er
basert på spotpris på balansedagen.
Tabellen
under spesifiserer Hydros betalingsforpliktelser
knyttet til investeringer:
Beløp i millioner kroner
Sum
Kontraktsforpliktelser
for anskaffelse
og oppføring
av varige driftsmidler
3 471
Øvrige godkjente fremtidige
investeringer
i varige driftsmidler
5 035
Kapitalforpliktelser
i forbindelse med
deltakelse i joint ventures
-
Kontraktsforpliktelser
for andre fremtidige
investeringer
5
Sum
8 511
Øvrige godkjente fremtidige investeringer
inkluderer prosjekter
som er formelt godkjent av
styret eller
ledelsen. De generelle investeringsbudsjettene
er ikke inkludert i disse
beløpene.
Nedenfor presenteres en oversikt
over forventede brutto kontantstrømmer
fra derivater regnskapsført som
forpliktelser og eiendeler.
Mange av disse forpliktelsene
og eiendelene vil bli utlignet
av kontantstrømmer fra
kontrakter som ikke regnskapsføres
som derivater.
Risiko for betydelige marginbetalinger
eller andre utbetalinger knyttet
til derivathandel styres innenfor
volumgrenser, value-at-risk
og motpartsgrenser for aktuell
forretningsaktivitet.
Forventet brutto kontantstrøm fra
derivater regnskapsført
som henholdsvis finansielle forpliktelser
og
finansielle eiendeler ved utgangen
av året:
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Forpliktelser
Eiendeler
Forpliktelser
Eiendeler
2024
(2 866)
3 786
2025
(2 478)
339
(1 896)
1 608
2026
(1 204)
206
(92)
29
2027
(113)
44
(80)
74
Deretter
(383)
529
(247)
406
Sum
(4 178)
1 118
(5 181)
5 903
Kontantstrømmene ovenfor er i
stor grad omfattet av nettingavtaler
som vil redusere Hydros
eksponering
betydelig.
For ytterligere informasjon om kontrakter
som regnskapsføres til
virkelig verdi, se
note 8.3 Derivater og
sikringsbokføring
.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 8.2
Finansielle instrumenter
Regnskapsprinsipper for finansielle
instrumenter
Finansielle eiendeler
Finansielle eiendeler representerer
en kontraktsfestet rett for Hydro
til å motta kontanter
eller andre
finansielle eiendeler i framtiden.
Finansielle eiendeler omfatter finansielle
derivater, råvarederivater,
fordringer og egenkapitalinstrumenter i
tillegg til finansielle instrumenter
som benyttes i
kontantstrømsikring.
Finansielle eiendeler innregnes i
samsvar med IFRS 9 Finansielle
instrumenter.
Ved førstegangs
innregning klassifiseres finansielle eiendeler
som målt til amortisert kost, til
virkelig verdi over øvrige
resultatelementer (FVOCI) eller til
virkelig verdi over
resultatet (FVTPL). Klassifisering
følger av
kontraktsbetingelser, forretningsmodellen,
og for visse instrumenter av
foretakets valg. Finansielle
eiendeler fraregnes når rettigheten
til å motta kontanter
fra eiendelen har utløpt, eller
når Hydro har
overført eiendelen til andre.
Kundefordringer
Kundefordringer regnskapsføres til transaksjonspris
når de oppstår.
Fordringer måles til amortisert
kost,
og vurderes løpende for mulig verdifall.
Enkeltfordringer vurderes
for nedskrivning basert på
indikasjoner
på at kunden har betalingsvansker
og ledelsens skjønn.
Porteføljer av kundefordringer
der forventede tap
er mer enn ubetydelig, reduseres for
forventede tap. Tidsverdien
er normalt ikke vesentlig,
men
kundefordringer kan i noen tilfeller
diskonteres dersom effekten
er vesentlig. Hydros forretningsmodell
for
hoveddelen av kundefordringene er
å holde fordringene for å
motta kontraktsfestede kontantstrømmer.
For noen porteføljer benyttes factoring.
Gjeldsinstrumenter
Andre gjeldsinstrumenter enn kundefordringer
omfatter bankinnskudd og alle
andre pengeposter med en
løpetid ut over tre måneder fra anskaffelse,
investeringer i gjeldsinstrumenter,
og visse andre fordringer.
Slike instrumenter måles til amortisert
kost med unntak av instrumenter
der kontantstrømmene
ikke er
kontraktfestet eller som omfatter
andre elementer enn rente
og tilbakebetaling, og som derfor
skal måles
til FVTPL.
Kortsiktige gjeldsinstrumenter inngår
i Verdipapirer.
Langsiktige gjeldsinstrumenter
inngår i Andre
anleggsmidler.
Egenkapitalinstrumenter
Hydros portefølje av egenkapitalinstrumenter
som holdes for omsetningsformål
klassifiseres som FVTPL,
og inngår i Verdipapirer.
Andre egenkapitalinstrumenter
som ikke konsolideres
eller regnskapsføres etter
egenkapitalmetoden klassifiseres
som enten FVOCI eller FVTPL
etter valg for hver investering.
Hydro
klassifiserer investeringer som har
et strategisk eller operasjonelt
formål, slik som å oppnå
tilgang til
råvarer eller annet samarbeid, hovedsakelig
som FVOCI, siden Hydro
mener denne klassifiseringen
er
mer relevant. Utbytte fra slike investeringer
inngår i Finansinntekter.
Ved salg av slike
instrumenter vil
gevinst eller tap ikke resultatføres,
men akkumulerte verdiendringer reklassifiseres
fra Annen egenkapital
ikke resultatført til Opptjent egenkapital.
Finansielle forpliktelser
Finansielle forpliktelser representerer
en kontraktsfestet plikt for Hydro
til å betale kontanter i framtiden,
og klassifiseres som enten kortsiktige
eller langsiktige forpliktelser.
Finansielle forpliktelser omfatter
finansielle derivater, råvarederivater
og andre finansielle forpliktelser
i tillegg til finansielle
instrumenter
som benyttes i kontantstrømsikring.
Finansielle forpliktelser,
med unntak for derivater,
regnskapsføres på
det tidspunkt de oppstår til virkelig
verdi inkludert direkte
henførbare transaksjonskostnader,
og måles til
amortisert kost. Finansielle forpliktelser
fraregnes når forpliktelsen
har opphørt gjennom betaling,
når
Hydro har igangsatt en irreversibel
betalingsprosess eller når Hydro
har overført slike forpliktelser
til andre
med bindende virkning.
Derivater
Derivater regnskapsføres til virkelig
verdi over resultatet
med mindre instrumentet
er utpekt som
sikringsinstrument i kontantstrømsikring
og kriteriene for dette er
tilfredsstilt. Derivater,
inkludert
sikringsinstrumenter og innebygde
derivater, med forventede
kontantstrømmer mindre enn
et år fra
balansedagen, og derivater som
holdes for handelsformål, klassifiseres
som kortsiktige. Instrumenter
med
forventede kontantstrømmer mer
enn 12 måneder fra balansedagen
klassifiseres som kort-
og langsiktige
i samsvar med forventet tidspunkt
for kontantstrømmene.
Derivater presenteres brutto til virkelig
verdi i balansen,
med unntak av kontrakter
der Hydro har intensjon
og mulighet til å gjøre opp to
eller flere kontrakter netto.
Nettooppgjør foreligger
bare dersom kontraktene
har sammenfallende kontantstrømmer.
Fysiske kontrakter for råvarer som lett
kan gjøres om til kontanter
vurderes på porteføljebasis. Porteføljer
defineres ut fra forretningsformål, interne
mandater og internt ansvar.
Hvis en kontraktsportefølje
inneholder samme type kontrakter
som gjøres opp finansielt,
eller varer som leveres i
henhold til
kontraktene ikke er ment for Hydros
eget bruk, verdsettes
hele kontraktsporteføljen til
virkelig verdi og
klassifiseres som derivater.
Råvarederivater med fysisk levering
som inngås med sikte på
å motta eller
levere varer for Hydros eget behov
for innkjøpte varer,
bruk av varer eller for videresalg,
og som fortsatt
forventes å benyttes på denne
måten (eget bruk) regnskapsføres
ikke til virkelig verdi.
Kraftkjøpsavtaler vurderes nøye. Hydro
kjøper store mengder kraft.
Majoriteten kjøpes på kontrakter
med
fast volum der samme mendge kraft
leveres og mottas hver time
gjennom kontraktsperioden. Disse
kontraktene er godt tilpasset Hydros
behov ved produksjonsanleggene
som drives døgnkontinuerlig
gjennom hele året uten avbruddsperioder,
som aluminiumverkene.
Noen kontrakter er for kraftproduksjon
fra sol-
eller vindkraft. For slike
kilder der produsert mengde
varierer med værforhold og
andre forhold
utenfor produsentens kontroll er kontrakter
for en andel av faktisk
produksjon vanligere. Hydro har slike
avtaler for energikjøp til aluminiumverkene
i Norge. For dette formålet
absorberes variasjonen i kjøpt
kraft
i kombinasjon med Hydros vannkraftproduksjon
som eies og styres
av Hydro. Kjøpt kraft anses
å være for
eget bruk så lenge Hydros faktiske
kraftkonsum overstiger kjøpt
kraft. Netto salg i spotmarkedet
som
balanserer kraftoverskudd anses
å være fra Hydros egen kraftproduksjon.
Hydro anser det nordiske kraftmarkedet
som et integrert marked. Kraft
kjøpt på et punkt i nettet
anses
som fysisk mottatt og benyttet til
eget bruk selv om kraft for
bruk mottas fra et annet punkt
i det integrerte
nettet og transporteres mellom
disse punktene av nettoperatøren.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Kjøpskontrakter anses normalt
som primærkilden for bruk. Egenproduksjon
av slike råvarer,
eksempelvis
elektrisk kraft, aluminiumoksid og
primæraluminium, anses å være
tilgjengelig for bruk eller
salg etter
Hydros valg med mindre det foreligger
bruksrestriksjoner i konsesjonsbetingelsene.
Kontrakter som er betinget av
visse forutsetninger,
som bygging av et planlagt produksjonsanlegg,
må
vurderes for å fastslå når forholdene
i avtalen utgjør en forpliktelse,
og avtalen dermed potensielt anses
som en kontrakt innenfor IFRS
9. Hydro anser normalt ikke kontrakter
som et derivat etter
IFRS 9 dersom
de avhenger av produksjon i
et spesifikt anlegg som ikke
eksisterer og som det ikke
er tatt noen endelig
byggebeslutning for.
Råvarederivater verdsettes til
markedsverdi. Verdien
av derivater regnskapsføres som
eiendeler eller
gjeld. Verdsettelsesmodellene
hensyntar usikkerhet og variabilitet
i volumene som skal leveres
eller
mottas der dette ikke er fastsatt i kontrakt.
Gevinster og tap som følge
av endringer i markedsverdi
inngår
i driftsinntekter og/eller råvarekost.
Valutaterminkontrakter
og valutaopsjoner balanseføres
til
markedsverdien på balansedagen. Valutagevinster
eller valutatap inngår i
Finanskostnader.
Renteinntekter og rentekostnader
som er knyttet til bytteavtaler
(swaps) presenteres netto
og periodiseres
over kontraktenes løpetid.
Regnskapsmessig sikring benyttes
når spesifikke sikringskriterier
er oppfylt, herunder dokumentasjon
av
sikringsforholdet. Endring i
markedsverdi for disse sikringsinstrumentene
blir helt eller delvis oppveid
av
motsvarende verdiendringer eller endringer
i kontantstrømmene
til de underliggende sikrede
eksponeringene. Tap
og gevinster på sikringsinstrumentet
i kontantstrømsikringer blir
ført i Øvrige
resultatelementer og inngår i Annen
egenkapital ikke resultatført inntil
de underliggende transaksjonene
blir resultatført. Dersom en sikret
transaksjon ikke lenger forventes
å inntreffe, resultatføres
umiddelbart
alle beløp som er midlertidig ført
i Annen egenkapital ikke
resultatført knyttet til den aktuelle
transaksjonen. Alle beløp knyttet til
ineffektivitet i sikringsforhold
blir løpende resultatført.
Innebygde derivater skilles ut og
regnskapsføres som
et separat finansielt instrument
dersom de
økonomiske kjennetegnene og risikoer
i det innebygde derivatet ikke
er nært tilknyttet tilsvarende
risikoer i
vertskontrakten, et separat instrument
med tilsvarende betingelser som
det innebygde derivatet ville
kvalifisere som et derivat, og vertskontrakten
ikke regnskapsføres til virkelig
verdi. Innebygde derivater
klassifiseres basert på underliggende
risiko både i resultatregnskapet
og balansen.
Finansielle instrumenter og kontrakter
regnskapsført som finansielle
instrumenter,
er inkludert i flere
regnskapslinjer i balansen og klassifisert
i kategorier for regnskapsmessig
behandling.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring
av finansielle instrumenter
For å vurdere om råvarekontrakter
skal anses som finansielle instrumenter
til virkelig verdi vurderes ulike
markeder, Hydros bruk av
slike kontrakter og historisk
og planlagt bruk av produkter
som leveres i
henhold til slike kontrakter.
Forhold som vurderes inkluderer
produksjonsvolum, salgsvolum og
behov for
råmaterialer og energi i perioden som
omfattes av kontrakten. Vurdering
av om innebygde derivater
skal
skilles ut for separat verdsettelse
inkluderer vurdering av priskorrelasjoner
og vanlige prisingsmekanismer
for forskjellige produkter og markeder.
Når markedspriser ikke kan observeres
direkte gjennom prisnoteringer,
estimeres virkelig verdi ved
hjelp
av verdsettelsesmodeller som bygger
på interne estimater i tillegg til
observert markedsinformasjon som
forward-priskurver,
avkastningskurver og rentesatser.
Markedsstabiliteten påvirker
påliteligheten av
observerte priser og annen markedsinformasjon,
og volatile markeder
øker behovet for skjønnsmessige
vurderinger ved fastsettelse av
hvilke markedspriser som
skal inngå i verdsettelser.
Markedsvolatiliteten
påvirker størrelsen på endringer i
estimert virkelig verdi, som kan
bli betydelig spesielt for langsiktige
kontrakter. Historisk
har priser i finansielle markeder
og råvaremarkeder vært svært
volatile.
Spesifikasjonen nedenfor inneholder
regnskapslinjer som inneholder
finansielle instrumenter.
Informasjonen
er klassifisert og målt i samsvar
med IFRS 9.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
Derivater til
FVTPL
1)
Derivater
utpekt som
sikrings-
instrumenter
Gjelds-
instrument til
amortisert
kost
Finansielle
instrumenter
til FVTPL
2)
Egenkapital-
instrumenter
til FVOCI
1)
Finansielle
forpliktelser til
amortisert
kost
Ikke-
finansielle
eiendeler og
forpliktelser
3)
Sum
2024
Omløpsmidler
Kontanter og bankinnskudd
-
-
15 049
-
-
-
-
15 049
Verdipapirer
-
-
2 341
1 126
-
-
-
3 467
Fordringer
-
-
24 269
-
-
-
4 241
28 510
Andre finansielle
omløpsmidler
268
-
-
-
-
-
144
412
Anleggsmidler
Investeringer som regnskapsføres
etter egenkapitalmetoden
-
-
-
-
-
-
25 054
25 054
Andre anleggsmidler
606
-
979
848
773
-
2 766
5 972
Kortsiktig gjeld
Banklån og annen
rentebærende gjeld
-
-
-
-
-
11 601
-
11 601
Leverandørgjeld
og annen gjeld
-
-
-
-
-
14 078
12 898
26 976
Andre finansielle
forpliktelser
2 302
555
-
-
-
366
100
3 323
Langsiktig gjeld
Langsiktige lån
-
-
-
-
-
23 147
-
23 147
Andre finansielle
forpliktelser
4 300
691
-
1 036
-
136
-
6 163
2023
Omløpsmidler
Kontanter og bankinnskudd
-
-
24 618
-
-
-
-
24 618
Verdipapirer
-
-
1 551
1 090
-
-
-
2 641
Fordringer
-
-
20 077
-
-
-
5 327
25 404
Andre finansielle
omløpsmidler
890
825
-
-
-
-
185
1 900
Anleggsmidler
Investeringer som regnskapsføres
etter egenkapitalmetoden
-
-
-
-
-
-
21 228
21 228
Andre anleggsmidler
574
110
1 319
88
955
-
3 343
6 389
Kortsiktig gjeld
Banklån og annen
rentebærende gjeld
-
-
-
-
-
7
111
-
7
111
Leverandørgjeld
og annen gjeld
-
-
-
-
-
12 513
13 719
26 232
Andre finansielle
forpliktelser
1 424
2
-
817
-
484
-
2 727
Langsiktig gjeld
Langsiktige lån
-
-
-
-
-
28 978
-
28 978
Andre finansielle
forpliktelser
2 932
-
-
1 062
-
51
-
4 045
1)
FVTPL er finansielle
instrumenter til virkelig
verdi over resultatet. FVOCI
er finansielle instrumenter
til virkelig verdi over øvrige
resultatelementer.
2)
Finansielle instrumenter
til virkelig verdi over
resultatet (FVTPL) er
instrumenter som etter
IFRS 9 skal regnskapsføres
til FVTPL.
3)
Inkluderer poster som er
utenfor scope av IFRS
7, som investeringer
bokført etter egenkapitalmetoden,
med unntak av lån til
slike foretak.
Finansielle eiendeler, klassifisert
som omløpsmidler og
anleggsmidler,
representerer Hydros maksimale
kredittrisiko på balansedagen.
Sikkerhetsstillelser og margininnskudd
kreves for noen finansielle
forpliktelser, hovedsakelig
finansielle derivater.
Slike sikkerhetsstillelser
gjøres i form av kontantinnskudd,
og inngår i Verdipapirer
og Andre anleggsmidler.
Per 31. desember 2024 utgjorde
kortsiktige depositum 1,9
milliarderer kroner,
mens langsiktige depositum var 257
millioner kroner.
Tilsvarende tall per
31. desember 2023 var henholdsvis
1 milliard kroner og
638 millioner
kroner.
Nedskrivning av fordringer omtales i
note 6.2 Fordringer
. Ingen andre finansielle
eiendeler er nedskrevet
som følge av kredittkvalitet.
Gevinster og tap
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Realiserte og urealiserte gevinster
og tap knyttet til finansielle instrumenter
og kontrakter regnskapsført
som finansielle instrumenter,
inngår i resultatregnskapet
i flere regnskapslinjer.
Nedenfor presenteres
en oppstilling
over effekter av finansielle instrumenter
i Hydro:
Derivater til
FVTPL
Beløp i millioner kroner
Derivater
utpekt som
sikrings-
instrumenter
Gjelds-
instrument til
amortisert
kost
Finansielle
instrumenter
til FVTPL
Egenkapital-
instrumenter
til FVOCI
Finansielle
forpliktelser til
amortisert
kost
Ikke-
finansielle
eiendeler og
forpliktelser
Sum
1)
2024
Linje i resultatregnskapet
Driftsinntekter
1 014
(531)
-
-
-
-
-
483
Råvarer og energikostnader
(196)
-
-
-
-
-
-
(196)
Finansinntekter
-
-
-
(60)
-
-
-
(60)
Finanskostnader
(57)
-
-
-
-
-
-
(57)
Valutaeffekter
2 309
-
-
-
-
-
-
2 309
Gevinst/tap i Øvrige
resultatelementer
Regnskapsført
i Øvrige resultatelementer
(før skatt)
403
403
Reklassifisert til resultat
fra Annen egenkapital
ikke resultatført
(før skatt)
2023
Linje i resultatregnskapet
Driftsinntekter
(566)
(723)
-
-
-
-
-
(1 289)
Råvarer og energikostnader
236
-
-
-
-
-
-
236
Finansinntekter
55
-
-
(93)
-
-
-
(38)
Finanskostnader
(13)
-
-
-
-
-
-
(13)
Valutaeffekter
2 203
-
-
-
-
-
-
2 203
Gevinst/tap i Øvrige
resultatelementer
Regnskapsført
i Øvrige resultatelementer
(før skatt)
135
135
Reklassifisert til resultat
fra Annen egenkapital
ikke resultatført
(før skatt)
1) Beløp angir sum
av gevinster og
tap knyttet til finansielle
instrumenter for hver
regnskapslinje i resultatregnskapet.
Valutaeffekter,
med unntak av valutaderivater,
er ikke inkludert ovenfor.
Negative tall er gevinst.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Sensitivitetsanalyse
I samsvar med IFRS har Hydro valgt
å utarbeide informasjon om
markedsrisiko og potensiell
eksponering for hypotetiske
tap knyttet til bruk av finansielle
derivater, andre finansielle
instrumenter og råvarederivater
gjennom
sensitivitetsberegninger.
Sensitivitetsanalysen i tabellen
nedenfor viser hypotetiske gevinster/tap
i virkelige verdier som
resultat av en 10 prosents
økning i kurser eller priser,
uten endringer i porteføljene
som eksisterte i
Hydros videreførte virksomhet
per 31. desember 2024
og 31. desember 2023. Virkningene som vises
nedenfor er i hovedsak også
representative for en 10 prosents
reduksjon i priser eller kurser,
med motsatt fortegn. Kun
effekter som vil bli innregnet
i resultatregnskapet eller i
egenkapitalen som et resultat
av endringer i kurser eller priser
er inkludert. Alle endringer
er før skatt.
Gevinst (tap) fra 10
prosent økning
i
Valutakurser
Råvarepriser
Beløp i millioner kroner
Virkelig verdi
per 31.
desember
1)
USD
EUR
Andre
Aluminium
Andre
Renter
Annet
2024
Finansielle derivater
2)
(3 713)
(510)
(2 123)
-
-
-
101
-
Andre finansielle
instrumenter
3)
(5 752)
(939)
(359)
136
-
-
7
38
Råvarederivater
4)
(2 015)
(24)
(187)
-
(3 619)
152
10
-
Finansielle instrumenter
til FVOCI
5)
(473)
(1 342)
-
1
-
-
25
5
2023
Finansielle derivater
2)
(2 015)
(305)
(1 924)
-
-
-
85
-
Andre finansielle
instrumenter
3)
(2 288)
(224)
(389)
149
-
-
7
36
Råvarederivater
4)
(877)
(37)
(156)
19
(2 556)
115
11
3
Finansielle instrumenter
til FVOCI
5)
1 902
(895)
-
1
-
-
2
65
1)
Endringer i virkelig verdi
grunnet prisendringer
er beregnet basert på
prisingsformler for visse
derivater, Black-Scholes/Turnbull-Wakerman
modeller for opsjoner og
nåverdi av fremtidige
kontantstrømmer
for andre finansielle instrumenter
og derivater. Diskonteringsrenter
egnet for
de
forskjellige finansielle instrumenter
er benyttet.
2)
Inkluderer valutaterminkontrakter
og innebygde
valutaderivater.
3)
Inkluderer kontanter og bankinnskudd,
investeringer i verdipapirer,
banklån og annen
rentebærende kortsiktig
gjeld og langsiktige lån.
Kundefordringer
og leverandørgjeld er også
inkludert.
4)
Inkluderer alle kontrakter
med råvarer som underliggende,
både finansielle og fysiske
kontrakter, herunder LME-kontrakter
og kontrakter med
NASDAQ Nordic Power, som er regnskapsført
til virkelig verdi.
5)
Inkluderer instrumenter benyttet
i kontantstrømsikring.
Sensitivitetsanalysen over representerer
kun sensitiviteter for instrumentene
som inngikk i porteføljen
på balansedato. Relaterte
utlignende fysiske posisjoner,
kontrakter og forventede
transaksjoner er ikke reflektert.
Beregningene inkluderer ikke justeringer
for potensielle korrelasjoner
mellom risikoeksponeringskategoriene,
slik som effekten
av endringer i valutakurs
på råvarepriser.
Omtalen ovenfor gjelder Hydros risikostyringsprinsipper,
og beregnede effekter i sensitivitetsanalysen
er basert på posisjoner
per 31. desember.
Faktiske resultater kan avvike vesentlig
fra antakelsene grunnet
utvikling i
globale markeder og Hydros
posisjoner. Metoder
og prinsipper benyttet av Hydro
for å analysere risikofaktorer som
omtalt over, bør ikke
benyttes som antakelser om
framtidige hendelser,
gevinster eller tap.
Under følger en oversikt over finansielle
instrumenter som verdsettes til
virkelig verdi i balansen
gruppert etter observerbarhet
av viktig informasjon som
benyttes ved målingen. Noen
poster måles basert på noterte
priser i
aktive markeder for identiske
eiendeler og forpliktelser (nivå
1 informasjon). Andre
poster verdsettes på
grunnlag av modeller som benytter
observerbare priser (nivå 2 informasjon),
mens noen poster verdsettes
utfra
skjønnsmessige vurderinger som
bare i begrenset eller ingen
grad benytter markedsdata
(nivå 3 informasjon). Bilaterale
kontrakter med referanser
til observerbare priser er ansett
å være nivå 2 informasjon.
Nivået i dette
virkelig verdi-hierarkiet vurderes ut
fra det laveste nivået for informasjon
som kan ha en betydelig
påvirkning på målingen
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
2024
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
2023
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
Eiendeler
Råvarederivater
713
177
306
231
1 247
346
561
339
Valutaderivater
1
-
1
-
48
-
48
-
Derivater utpekt som
sikringsinstrumenter
-
-
-
-
935
-
935
-
Finansielle eiendeler
til FVTPL
1 974
398
737
839
1 178
370
733
74
Finansielle eiendeler
til FVOCI
773
-
-
773
955
-
-
955
Annet
159
-
159
-
169
-
169
-
Sum
3 621
574
1 204
1 843
4 532
717
2 447
1 368
Gjeld
Råvarederivater
(2 729)
(368)
(1 523)
(837)
(2 124)
(488)
(812)
(824)
Valutaderivater
(3 873)
-
(3 873)
-
(2 232)
-
(2 232)
-
Andre finansielle
forpliktelser
(1 035)
-
-
(1 035)
(1 879)
-
-
(1 879)
Derivater utpekt som
sikringsinstrumenter
(1 246)
-
(1 246)
-
(2)
-
(2)
-
Sum
(8 884)
(368)
(6 643)
(1 873)
(6 237)
(488)
(3 046)
(2 703)
Gevinst eller tap knyttet til nivå
3 råvarederivater inngår
i Råvarer og energikostnader i
resultatregnskapet. Endring
i verdi av innebygde derivater
er presentert som gevinst
eller tap i perioden. Endringer
i virkelig verdi for
sikringsinstrumenter inngår i Øvrige
resultatelementer.
Mottatt utbytte for egenkapitalinstrumenter
målt til virkelig verdi over andre inntekter
og kostnader inngår i Finansinntekter.
Eksponering mot nivå 3 råvarederivater
er redusert og sensitivitetene
knyttet til disse råvarederivatene
er uvesentlige per 31. desember
2024.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 8.3
Derivater og sikringsbokføring
Prinsipper for klassifisering av innebygde
derivater
Innebygde derivater klassifiseres
ut fra den underliggende
i kontraktsklausulene som
representerer
separerbare innebygde derivater i
tabellen under. Der
det er flere innebygde derivater
i den samme
vertskontrakten, gjøres disse derivatene
opp netto, og de presenteres
derfor samlet med et nettobeløp
i
balansen.
Endringer i virkelig verdi på
råvarekontrakter er inkludert i
driftsinntekter eller råvarer
og energikostnader
ut fra klassifisering av instrumentets
underliggende risiko for innebygde
derivater, og formålet
med
instrumentet for frittstående derivater.
Valutaderivater,
både frittstående og innebygde
derivater,
klassifiseres som finanskostnad.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
innebygde derivater
Noen kontrakter for fysisk levering av
varer inneholder prislinker
som påvirker kontantstrømmer
på en
annen måte enn det den underliggende
råvare eller annet produkt i
kontrakten skulle tilsi. Slike innebygde
derivater som ikke har nær sammenheng
med produktet i vertskontrakten
blir regnskapsmessig skilt ut
og
bokført til virkelig verdi. Hvilke prislinker
som har nær sammenheng
med vertskontrakten er en
skjønnsmessig vurdering basert
på vanlige prisingsmekanismer
og markedsutvikling over
tid. Hydro har
skilt ut valuta- og aluminiumlinker
fra ulike kontrakter,
hovedsakelig energikontrakter.
Råvarederivater
Følgende råvarederivater,
inkludert innebygde derivater,
var balanseført til virkelig verdi
per 31. desember
2024
og 2023. Sikringsinstrumenter
for kontantstrømsikring inngår
ikke. Hydros risikostyring, herunder
bruk
av derivater, omtales i
note 8.1 Finansiell og kommersiell
risikostyring
.
Markedsverdien for derivater i tabellen
nedenfor inkluderer tradisjonelle
derivater som futures, forwards
og
bytteavtaler, markedsverdi
på fysiske kontrakter regnskapsført
til virkelig verdi, og innebygde
derivater.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Eiendeler
Elektrisitetskontrakter
394
425
Aluminium futures, forwards
og opsjoner
309
756
Andre
11
66
Sum
714
1 247
Gjeld
Elektrisitetskontrakter
(725)
(699)
Aluminium futures, forwards
og opsjoner
(1 925)
(1 165)
Andre
(79)
(260)
Sum
(2 729)
(2 124)
Sikringsbokføring – kontantstrømsikring
Hydro har i et begrenset omfang
regnskapsført risikostyringsprogrammer
som kontantstrømsikring.
Gevinster og tap på sikringsderivatene
regnskapsføres i Øvrige resultatelementer
og inngår i Annen
egenkapital ikke resultatført som
sikring. Effektene
blir reklassifisert til driftsinntekter
eller kostnader når
det
tilhørende sikrede salget eller
forbruket resultatføres. Hydro
har videreført sikringsprogramme
t
for valuta
knyttet til Alunorte og Albras i Brasil,
for å sikre valutakursen
mellom brasilianske real
og US-dollar. Per
31.
desember 2024
har selskapene solgt 1.040
millioner US-dollar for 2025-202
6
til en gjennomsnittskurs på
5,52 brasilianske real mot US-dollar.
Ingen resultatført ineffektivitet
ble identifisert og innregnet
i 2024
eller 2023.
Tabellen
nedenfor viser aggregerte tall
for Hydros kontantstrømsikringer
for 2024
og 2023.
Beløp i millioner kroner
2025
2024
2023
Forventet reklassifisert
til resultat i
løpet av året (millioner
kroner)
(555)
826
264
Reklassifisert til resultat
fra annen egenkapital
ikke resultatført
(millioner kroner)
1)
531
723
1) Avviker fra forventet reklassifisering
grunnet endringer i markedspriser
gjennom året. Negative
tall er tap.
Sikringsinstrumenter balanseført til virkelig
verdi utgjorde en forpliktelse
på 1,247 millioner kroner
per 31.
desember 2024
og en eiendel på 934 millioner kroner
per 31. desember 2023.
Hydro gjennomfører valutahandel for
å redusere valutaeksponeringen
på råvareposisjonene. Effekten
fra
slik risikostyring inngår i Finanskostnader.
For etter skatt-bevegelser i Hydros
egenkapital knyttet til kontantstrømsikring,
se
note 7.6 Egenkapital
.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Markedsverdi på finansielle og
råvarebaserte derivater
Markedsverdi av derivater som valuta
-forwards og bytteavtaler er basert
på oppgitte markedspriser.
Markedsverdi av aluminium- og elektrisitets
-futures/forwards og opsjoner
er basert på oppgitte priser fra
henholdsvis London Metal Exchange
og NASDAQ Nordic Power/EEX
(European Energy Exchange).
Markedsverdi av andre ikke børsnoterte
råvareinstrumenter er basert på
noterte markedspriser,
estimater
fra meglere og andre egnede verdsettelsesteknikker.
Der langsiktige kontrakter
for levering av råvarer
blir
regnskapsført til virkelig verdi i henhold
til kravene i IFRS
9 blir markedsverdien beregnet
basert på noterte
markedspriser, og forutsetninger
om prisbaner eller
marginer når markedspriser ikke
er tilgjengelig. Der
volumer, leveringsprofil
eller andre elementer er
usikkert eller betinget av
variabler utenfor partenes kontroll
benyttes ledelsens beste estimat
for utfallet og mulig utfallsrom
for slike variabler i verdsettelsen.
Hydro
hensyntar kredittrisiko i verdsettelsen
av posisjoner når det er nødvendig.
For ytterligere informasjon om virkelig
verdi, se
note 1.2 Måling av virkelig verdi
.
Se
note 8.2 Finansielle
instrumenter
for en spesifikasjon av
grupperingen av derivatposisjoner
i henhold til et virkelig verdi-hierarki.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 9 Nærstående
parter og godtgjørelse
Note 9.1
Nærstående parter
Per 31. desember 2024
eide den norske stat 34,
8
prosent av utestående aksjer
(2023: 34,8
prosent) i Hydro
gjennom Nærings-
og fiskeridepartementet.
I tillegg eide Folketrygdfondet
1)
, som forvalter Statens
pensjonsfond Norge, 7,0 prosent
av utestående aksjer (2023:
6,3 prosent). Det er
ingen spesielle
stemmerettsregler knyttet til aksjer
som eies av den norske stat.
Hydro mener at den norske
stats eierskap i
Hydro representerer betydelig innflytelse,
og at staten derfor er en
nærstående part.
Hydros tilbakekjøpsprogram, vedtatt
på den ekstraordinære
generalforsamlingen i september
2023
hadde
som forutsetning for tilbakekjøp og
senere sletting av aksjer
at programmet ikke skulle endre
departementets eierandel på 34,26
prosent av utstedte aksjer.
Innløsning av aksjer eid
av Nærings-
og
fiskeridepartementet ble gjennomført
til samme priser og betingelser
som for tilbakekjøp via Oslo
Børs.
Tilbakekjøpsprogrammet vedtatt på
den ordinære generalforsamlingen
i mai 2024
har også som forutsetning
for tilbakekjøp og senere sletting av
aksjer at programmet ikke
endrer departementets eierandel
på 34,26
prosent av utstedte aksjer.
Innløsning av aksjer eid
av Nærings-
og fiskeridepartementet vil bli
gjennomført
til samme priser og betingelser
som for tilbakekjøp via Oslo
Børs.
Den norske stat har eierinteresser
i et betydelig antall selskaper.
Eierskapet i 69 selskaper
forvaltes av
departementene og omfattes
av offentlig informasjon om
statens eierskap fra Nærings
-
og
fiskeridepartementet
2)
. Vi har ikke vurdert
hvilke av disse selskapene staten
kontrollerer.
Hydro gjør
forretningstransaksjoner med flere
av disse selskapene, herunder
kjøp av elektrisk kraft
fra Statkraft og
kjøp
av banktjenester fra DNB. Generelt
gjennomføres transaksjoner
uavhengig av statens mulige kontroll
med
foretakene.
En vesentlig del av Hydros
pensjonsordninger administreres
av Norsk Hydros Pensjonskasse.
Alle ansatte
som leder og driver pensjonskassen
er ansatt i Norsk Hydro ASA.
Lønn og andre ytelser
til disse personene
refunderes av pensjonskassen månedlig,
og utgjorde 12 millioner kroner
i både 2024
og 2023. I tillegg
benytter pensjonskassen lokaler
i Hydros hovedkontor.
Kontorkostnader, inkludert
oppvarming og
administrative tjenester,
er belastet med 1 million
kroner i både 2024
og 2023. Pensjonskassen yter
tjenester til Hydro for administrasjon
av driftspensjoner med 6
millioner kroner i 2024
og 5 millioner kroner i
2023.
Pensjonskassen eier enkelte kontor
lokaler som leies av Hydro.
Gjeldende leieavtale ble inngått
i 2015 som
en delvis videreføring av leieavtalen
fra 2006, og priset basert på
observerte markedspriser for
tilsvarende
lokaler på avtaletidspunktet i
2006. Hydro har betalt
leie på 94 millioner kroner
og 86 millioner kroner for
2024
og 2023. Gjeldende leieperiode
utløper i februar 2027. Hydro
og Hydros pensjonskasse
har i 2023
inngått en ny kontrakt som omfatter lokaler
i det samme kontorkomplekset
for en tiårsperiode fra 2026
med
oppsjoner på to ytterligere femårs-perioder.
Hydro har også solgt
elektrisitet til pensjonskassen
for å dekke
operative behov i de samme kontorlokalene
for et samlet beløp
på 5 millioner kroner i 2024
og 8 millioner
kroner i 2023. Per 31. desember 202
4
utgjorde Hydros fordringer på
Norsk Hydros Pensjonskasse
2
millioner kroner og Hydros gjeld
til Norsk Hydros Pensjonskasse
34 millioner kroner, i
sin helhet betalt tidlig i
2025.
Hydros vesentlige investeringer i
ordninger under felles kontroll
og tilknyttede selskaper; og
transaksjoner
med disse, framgår av
note 3.1 Investeringer i ordninger under felles kontroll og tilknyttede selskaper
.
Hydros forhold til partnere i felleskontrollert
virksomhet er normalt begrenset
til felles virksomhet innenfor
et
begrenset område. Hydro vurderer
partnerne i slike avtaler
som konkurrenter i andre
forretningstransaksjoner,
og ser ikke på disse som
nærstående parter.
Selskaper som er tilknyttede
foretak
eller felleskontrollerte foretak
av Hydros felleskontrollerte
foretak Hydro Rein anses
også som nærstående
parter av Hydro. Hydro har transaksjoner
med noen av disse foretakene.
Dette gjelder hovedsakelig
kjøp av
elektrisk kraft etter langsiktige kraftkontrakter.
De fleste kontraktene
er priset til fast pris med
inflasjonsjustering. Kjøp i henhold til
disse kontraktene vil starte
i 2025 for vindprosjektet Stor-Skälsjön
i
Nord-Sverige og sol- og vindprosjekter i Brasil.
I 2024 er noen kraftvolumer
kjøpt på spot-betingelser til
gjeldende markedspriser i de
aktuelle markedene. Hydro Rein
leverte også konstruksjonstjenester
til Stor-
Skälsjön prosjektet for 101
millioner kroner i perioden før Hydro
solgte den kontrollerende
eierinteressen i
Hydro Rein i juni 2024.
1)
Aksjeeierskap som
rapportert fra Verdipapirhandelsentralen
(VPS) per 31. desember
2024 og 2023. En
aksjeeiers registrerte
beholdning kan variere som
følge av utlån av aksjer.
2)
I henhold til informasjon
på
www.regjeringen.no
,
Eierskap.
Noen av styremedlemmene eller deres
nære familiemedlemmer
har styreverv eller lederposisjoner
i andre
foretak. I tillegg har noen av
medlemmene i Hydros konsernledelse
eller deres nære familiemedlemmer
styreverv i andre foretak. Hydro har
transaksjoner med noen av
disse foretakene, men er ikke
kjent med
transaksjoner hvor slike forhold
har påvirket transaksjonen.
Enkelte nære familiemedlemmer
av Hydros
ledelse er ansatt i stillinger i Hydro
som ikke inngår i selskapets
ledelse.
Transaksjoner med nærstående
parter er gjennomført til
armlengdes betingelser.
Godtgjørelse til ledende ansatte framgår
av tabellen nedenfor.
Medlemmer av Hydros konsernledelse
og
styre i 2024
og 2023
og deres individuelle godtgjørelse
rapporteres i
Norsk Hydro ASA Report
on executive
remuneration 2024
.
Beløp i tusen kroner
2024
2023
Lønn utbetalt
52 754
52 484
Andre kortsiktige ytelser
18 803
18 226
Pensjon
13 540
9 650
Langtidsinsentiv
10 350
13 692
Totalt konsernledelsen
95 447
94 052
Honorar styret
7 370
6 780
Sum
102 817
100 832
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 9.2
Godtgjørelse til ansatte
Regnskapsprinsipper for godtgjørelse
til ansatte
Aksjebasert godtgjørelse
Hydro regnskapsfører aksjebasert
godtgjørelse i samsvar
med IFRS 2 Aksjebasert
betaling. Aksjebasert
godtgjørelse måles til virkelig verdi,
og kostnadsføres over opptjeningsperioden.
Aksjeordninger
kostnadsføres inkludert arbeidsgiveravgift.
Alle endringer i virkelig
verdi av forpliktelsen resultatføres
i
perioden.
Lønn
Kortsiktig godtgjørelse til ansatte som lønn,
arbeidsgiveravgift, betalt ferie
og årlige bonusavtaler
kostnadsføres i den perioden den
ansatte yter sine tjenester
til Hydro gjennom arbeid.
Ansattes aksjespareordning
Hydro har etablert en subsidiert
aksjespareordning for ansatte i Norge.
Aksjespareordningen er
knyttet til
hvorvidt aksjekursen (justert for utbytte)
øker med minst 12 prosent eller
ikke i løpet av måleperioden.
Ansatte som kommer inn under
ordningen tilbys å kjøpe
aksjer med en rabatt på
50 prosent for en verdi
på
15.000 kroner eller 30.000 kroner,
avhengig av oppnådd
aksjonæravkastning. Detaljer knyttet
til
aksjespareordningen er vist i tabellen
nedenfor.
Periode for prestasjonsmåling
2024
2023
2022
Prestasjonsmål
nådd
<12%
<12%
≥12%
Ansattes tilbudte
rabatt, kroner
7 500
7 500
15 000
Lønnskostnad
relatert til ansattes aksjespareordning
2024
2023
Aksjepris ved tildeling,
kroner
71,14
81,94
Antall aksjer utstedt
per ansatt
265
388
Sum antall aksjer
utstedt til ansatte
898 615
1 277 684
Lønnskostnad
relatert til ordningen, i
tusen kroner
38 551
55 349
Lønn og lønnsavhengige kostnader
Gjennomsnittlig antall ansatte i Hydro
var 32.257 i 2024
og 32.580 i 2023. Ved
utgangen av 2024
hadde
Hydro 32.031 ansatte, sammenlignet
med 32.724 ansatte ved utgangen
av 2023. Ansatte i felleskontrollert
drift inngår ikke. Spesifikasjon av
lønn og lønnsavhengige kostnader,
inkludert andel fra felleskontrollert
drift,
fremgår nedenfor.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Lønn
20 899
20 254
Arbeidsgiveravgift
3 101
3 065
Andre ytelser
1 782
1 483
Pensjonskostnader
(note 9.3)
1 164
1 130
Sum
26 946
25 931
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 9.3
Pensjon
Regnskapsprinsipper for pensjon
Pensjonskostnader beregnes i henhold
til IAS 19 Ytelser til ansatte. Kostnadene
med å tilby pensjon i
en
ytelsesordning beregnes for hver
ordning som nåverdien av
påløpte ytelser (projected
unit credit-
metoden). Effekt av endringer
i ytelsesordninger resultatføres
umiddelbart. Rentekomponenten
i
periodens kostnad inngår i Finanskostnader.
Gevinster og tap ved ny
måling inngår i Øvrige
resultatelementer.
Tilskudd til innskuddsordninger
kostnadsføres når
de påløper. Flerforetaks
ytelsesordning der tilgjengelig
informasjon ikke er tilstrekkelig
til å regnskapsføre ordningen
som ytelsesordning, regnskapsføres
som
om den var innskuddsordning.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
pensjon
Måling av pensjonskostnad og pensjonsforpliktelse
for ytelsesordninger krever
en rekke forutsetninger og
estimater som kan ha betydelig
effekt på innregnede
beløp, herunder diskonteringsrenter,
dødelighet, og
framtidige reguleringer av pensjonsytelser
og lønnsnivå
Pensjon i Hydro
Hydro tilbyr pensjonsordninger
til en betydelig andel av de
ansatte. Pensjonsordninger
og ytelsesnivå
varierer mellom selskaper og land.
I de senere årene har
det vært et skifte fra tradisjonelle
sluttlønnsbaserte
ytelsesordninger til innskudds-
og innskuddsbaserte
ordninger. Mange
ytelsesordninger har blitt lukket
for
nye medlemmer, og
i enkelte ytelsesordninger er
større grupper ansatte overført
til innskuddsbaserte
ordninger. Det er likevel
et synkende antall ansatte
som fortsetter å opptjene
rettigheter i ytelsesbaserte
ordninger.
Pensjonskostnad
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Norge
Andre
Sum
Norge
Andre
Sum
Ytelsesordninger
68
64
132
71
66
137
Innskuddsordninger
285
509
794
257
488
745
Flerforetaksordninger
64
-
64
60
-
60
Førtidspensjoner
og øvrige
39
44
83
52
53
105
Arbeidsgiveravgift
63
28
91
52
30
82
Pensjonskostnad
519
645
1 164
493
637
1 130
Rentekostnader (-inntekter)
(100)
114
14
(110)
101
(9)
Estimatavvik i øvrige
resultatelementer
(1 484)
143
(1 341)
528
461
989
Netto beregnet pensjonsforpliktelse
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Norge
Andre
Sum
Norge
Andre
Sum
Beregnet pensjonsforpliktelse
største ordninger
(12 130)
(6 526)
(18 657)
(12 706)
(6 309)
(19 016)
Pensjonsmidler
17 075
3 649
20 724
16 078
3 556
19 634
Refusjonsrettigheter
261
-
261
280
-
280
Forpliktelse andre ordninger
(54)
(695)
(749)
(53)
(714)
(767)
Arbeidsgiveravgift
(666)
(24)
(690)
(680)
(10)
(689)
Netto pensjonseiendel
(-
forpliktelse)
4 485
(3 596)
889
2 919
(3 478)
(558)
Forskuddsbetalt pensjon
9 867
248
10 115
8 416
248
8 664
Påløpte pensjonsforpliktelser
(5 382)
(3 844)
(9 226)
(5 497)
(3 725)
(9 222)
Netto balanseført
4 485
(3 596)
889
2 919
(3 478)
(558)
Andre ordninger inkluderer noen mindre
pensjonsordninger i ulike
land og selskaper.
Ordningene kan være
både fonderte og ufonderte. Ingen
av ordningene er vesentlige,
verken enkeltvis eller samlet.
Endring i beregnet
pensjonsforpliktelse
(DBO)
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Norge
Andre
Sum
Norge
Andre
Sum
Pensjonsforpliktelse ved
årets
begynnelse
(12 706)
(6 309)
(19 016)
(11 556)
(5 814)
(17 370)
Årets pensjonsopptjening
(63)
(30)
(93)
(70)
(35)
(105)
Rentekostnad
(408)
(265)
(673)
(359)
(269)
(627)
Aktuarmessig gevinst
(tap)
demografiske forutsetninger
-
7
7
-
78
78
Aktuarmessig gevinst
(tap)
økonomiske forutsetninger
454
205
659
(817)
(146)
(963)
Erfaringsavvik
(112)
(72)
(184)
(558)
(133)
(691)
Pensjonsutbetalinger
737
423
1 160
704
432
1 136
Førtidspensjoner
(33)
-
(33)
(77)
-
(77)
Reklassifisert til Eiendeler
holdt for
salg
-
-
-
26
-
26
Omregningsdifferanser
-
(484)
(484)
-
(422)
(422)
Beregnet pensjonsforpliktelse
ved utgangen av
året
(12 130)
(6 526)
(18 657)
(12 706)
(6 309)
(19 016)
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Endring i pensjonsmidler
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Norge
Andre
Sum
Norge
Andre
Sum
Pensjonsmidler
til markedsverdi
ved årets begynnelse
16 078
3 556
19 634
15 142
3 497
18 639
Renteinntekt
521
177
698
479
194
673
Avkastning utover
renteinntekt
1 127
(277)
850
897
(265)
632
Tilskudd fra selskapet
74
37
111
23
71
94
Midler utbetalt til selskapet
(250)
-
(250)
-
-
-
Pensjonsutbetalinger
(475)
(215)
(690)
(463)
(222)
(685)
Omregningsdifferanser
-
372
372
-
281
281
Pensjonsmidler
til markedsverdi
ved utgangen av
året
17 075
3 649
20 724
16 078
3 556
19 634
Analyse av beregnet
pensjonsforpliktelse
2024
2023
Beløp i millioner kroner
Norge
Andre
Sum
Norge
Andre
Sum
Aktive medlemmer
(1 710)
(852)
(2 562)
(1 977)
(780)
(2 757)
Medlemmer med hvilende
rettigheter
(875)
(1 532)
(2 407)
(898)
(1 472)
(2 370)
Pensjonister
(9 546)
(4 142)
(13 688)
(9 831)
(4 058)
(13 889)
Beregnet
pensjonsforpliktelse
(12 130)
(6 526)
(18 657)
(12 706)
(6 309)
(19 016)
Veid gjennomsnittlig
varighet (år)
10,6
11,3
Utbetalinger til innskuddsordninger
og fonderte ytelsesordninger,
pensjonsutbetalinger fra ufonderte
pensjonsordninger samt tilhørende
arbeidsgiveravgift utgjør om
lag 1.700 millioner kroner for
2024
og om
lag 1.550 millioner kroner for 2023.
Kontantutbetalingene forventes
å øke langs samme trendmønster
i
2025. Midler utbetalt til selskapet
i form av utbytte fra Norsk Hydros
Pensjonskasse til Norsk Hydro
ASA på
250 millioner kroner reduserte
netto utbetalinger til om lag
1.450 millioner kroner for
2024.
De største pensjonsordningene tilbys
i Norge og er beskrevet nærmere
nedenfor.
Norge
Hydro har lukket de største ytelsesbaserte
ordningene, og flertallet av
de ansatte er nå dekket av
innskuddsbaserte pensjonsordninger.
Ytelsesordningene
er både fonderte og ufonderte.
Den største
fonderte ordningen administreres
av Norsk Hydros Pensjonskasse. Ytelser
fra Hydros pensjonsordninger
supplerer ytelser fra Folketrygden.
Hydro er tilknyttet LO-NHO ordningen
for avtalefestet pensjon, AFP.
Ordningen gir en livslang
tilleggspensjon for de fleste ansatte.
Ordningen finansieres ved
premie fra bedriftene som deltar
og bidrag
fra staten. Pensjonsordningen
er en ytelsesordning med begrenset
fondering og hvor
pensjonsmidlene ikke
kontoføres per selskap. Det foreligger
ikke tilstrekkelig informasjon
fra administrator av ordningen
til at
medlemsbedriftene kan beregne
sin proporsjonale andel av
ordningen og regnskapsføre
den som en
ytelsesordning. Hydro regnskapsfører
derfor ordningen som en innskuddsordning.
Premien inngår i
flerforetaksordninger.
Vesentlige aktuarmessige
forutsetninger for norske
ytelsesordninger inkluderer:
Pensjon-
forpliktelse
Pensjons-
kostnad
Pensjons-
forpliktelse
Pensjons-
kostnad
Forutsetninger
2024
2024
2023
2023
Diskonteringsrente
3,90 %
3,30 %
3,30 %
3,20 %
Forventet pensjonsregulering
2,75%
2,50%
2,50%
1,75%
Dødelighetsgrunnlag
K2013
K2013
K2013
K2013
Diskonteringsrenten er beregnet
ut fra renter på obligasjoner
med fortrinnsrett utstedt i Norge.
Siden
markedet for obligasjoner med fortrinnsrett
har utviklet seg både i størrelse
og likviditet vurderer vi dette
markedet som tilstrekkelig dypt til
å være et referansemarked
når vi fastsetter diskonteringsrenten
for
Hydros pensjonsforpliktelser i Norge.
Sensitivitetsanalysene vist nedenfor
er beregnet for de største
norske ordningene og illustrerer
virkningen av
å endre en av forutsetningene
uten å endre de andre. Eventuell
korrelasjon mellom forutsetningene
er ikke
hensyntatt.
Sensitivitet redusert
(økt) pensjonsforpliktelse
ved årsslutt
Beløp i millioner kroner, unntatt
prosent
2024
2024
Økt diskonteringsrente
0,5% poeng
5,1%
617
Økt pensjonsregulering
0,5% poeng
(5,4%)
(652)
Ett år lengre levetid
(4,6%)
(553)
Fordeling av pensjonsmidler investert
gjennom Norsk Hydros Pensjonskasse
ved utgangen av 202
4
og
2023 var som følger:
Beløp i millioner kroner, unntatt
prosent
2024
2024
2023
2023
Kontanter og kontantekvivalenter
2,8%
467
3,6%
565
Egenkapitalinstrumenter
Norge
16,9%
2 861
18,5%
2 941
Egenkapitalinstrumenter
andre land
23,5%
3 976
21,5%
3 412
Gjeldsinstrumenter
24,9%
4 201
25,1%
3 985
Investeringsfond
14,5%
2 441
14,1%
2 241
Fast eiendom
17,4%
2 939
17,2%
2 731
Sum
100,0%
16 886
100,0%
15 875
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Fast eiendom er forretningseiendommer
i Oslo-området. En
del av eiendommene
er leid av Hydro og
benyttes i virksomheten. Investeringsfond
er hovedsakelig private
equity fond som investerer i
unoterte
selskaper innenfor ulike bransjer i
Europa, USA og Asia,
og i infrastrukturfond som investerer
i Europa
(EØS, Sveits og Storbritannia). Egenkapitalinstrumenter
er investeringer i børsnoterte
selskaper i Norge
og
globalt som eies gjennom fond.
Gjeldsinstrumenter er hovedsakelig
obligasjoner med løpetid inntil
10 år og
med "investment grade" kredittrating.
Andre
Andre omfatter Hydros pensjonsytelser
utenfor Norge. De fleste
berørte ansatte dekkes av
innskuddsordninger. Ytelsesordninger
knytter seg i stor
grad til Tyskland, Storbritannia
og USA. I Tyskland
er Hydros hovedordninger ufonderte,
mens de større ytelsesordningene
i Storbritannia og
USA er finansiert
og administrert via uavhengige
stiftelser.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Seksjon 10 – Øvrig
informasjon
Note 10.1
Inntektsskatt
Regnskapsprinsipper for inntektsskatt
Betalbar skatt beregnes ut fra
skattbart resultat for
året, som ikke omfatter inntekter
og kostnader som
periodiseres til andre perioder skattemessig
enn regnskapsmessig.
I tillegg er enkelte inntekter og
kostnader ikke del av skattegrunnlaget.
Hydros avsetning for betalbar
skatt er beregnet med skattesatser
som er vedtatt eller i hovedsak
vedtatt på balansedagen.
Beregning av utsatt skatt er basert
på gjeldsmetoden i henhold
til IAS 12 Inntektsskatt. Utsatt
skatt og
utsatt skattefordel klassifiseres
som henholdsvis anleggsmiddel
og langsiktig forpliktelse, og
beregnes på
grunnlag av midlertidige forskjeller
mellom regnskapsmessige og
skattemessige verdier av
eiendeler og
forpliktelser. For elementer
som regnskapsføres som eiendeler
og forpliktelser ved førstegangs
innregning, som for eksempel fjerningsforpliktelser
eller leieavtaler, vurderes
midlertidige forskjeller
knyttet
til eiendelen og tilhørende forpliktelse
i sammenheng. Utsatt skatt
og utsatt skattefordel regnskapsføres
derfor knyttet til endringer i
midlertidige forskjeller for slike
elementer. Utsatt
skatt knyttet til urealisert
internfortjeneste periodiseres med kjøpers
skattesats. Det vurderes
ved hver balansedato om
utsatt
skattefordel kan utnyttes, og beløp
som det er sannsynlig at
kan utnyttes balanseføres.
Utsatt skatt i resultatregnskapet
representerer endringer i utsatt
skatt og utsatt skattefordel i
balansen
gjennom året, med unntak av endringer
i utsatt skatt som inngår
i Øvrige resultatelementer,
eller oppstår
som følge av kjøp eller salg
av virksomhet. Effekten
av endring i skatteregler og
skattesatser resultatføres
når endringen er i hovedsak vedtatt.
Usikre skatteposisjoner regnskapsføres
basert på ledelsens
forventninger om utfallet.
Utsatt skatt og utsatt skattefordel
presenteres netto når det
er en juridisk rett til motregning av
betalbar
skatt mot skattefordeler innenfor
samme skattesystem og konsernet
forventer å gjennomføre
nettooppgjør.
Det avsettes ikke for utsatt skatt på
tilbakeholdte overskudd
i datterselskaper når tidspunktet
for
reversering av den midlertidige forskjellen
kontrolleres av Hydro,
og reversering ikke forventes i
overskuelig framtid. Dette er tilfelle
for majoriteten av Hydros
datterselskaper.
Vesentlige vurderinger
ved regnskapsføring av
inntektsskatt
Hydro er involvert i et betydelig
antall skattesaker knyttet til forskjellige
typer av skatt og avgift.
Hydros
omfattende internasjonale virksomhet
eksponerer oss for flere skatteregimer
og hvordan de samvirker.
Vi
ser at skattemyndigheter utfordrer
overføringspriser mellom selskaper
og land i økende grad. Selv
om
Hydro for tiden ikke har vesentlige
skattesaker knyttet til overføringspriser
gjør den lange verdikjeden
med
et stort antall interne transaksjoner
og forretningsvirksomhet
som omfatter flere skatteregimer
at Hydro er
eksponert for slike saker.
Dette gjelder både for gjennomførte
og framtidige transaksjoner.
Verdsettelse av utsatt skattefordel
avhenger av ledelsens vurdering
av realiserbarheten av fordelen.
Verdien avhenger av
om det forventes skattbar inntekt
i framtiden, herunder planlagte
transaksjoner og
om det er hensiktsmessige skatteplanleggingsmodeller
tilgjengelig. Alle disse forholdene
er usikre.
Økonomiske forhold kan endres og
medføre at konklusjonen
endres i framtidige perioder.
Skattemyndigheter i de forskjellige
land kan utfordre Hydros beregning
av betalbar skatt i
tidligere
perioder. Slike prosesser
kan medføre endringer i
tidligere perioders betalbare
skatt, og dermed påvirke
skattekostnaden i den perioden endringer
gjennomføres, i tillegg
til renter og bøter.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Resultat før skatt
8 862
6 546
Betalbar skattekostnad
4 771
4 790
Utsatt skattekostnad
(-inntekt)
(948)
(1 048)
Årets skattekostnad
(-inntekt)
3 822
3 742
Utsatt skattekostnad
(-inntekt)
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Endring i midlertidige
forskjeller
(1 612)
(1 011)
Endring i utsatt skattefordel
av fremførbare
underskudd
(404)
(968)
Effekt av skattesatsendringer
-
(40)
Netto endring i ikke
balanseført utsatt
skattefordel
603
912
Utsatt skatteeffekt
ført mot Øvrige
resultatelementer
466
59
Utsatt skattekostnad
(-inntekt)
(948)
(1 048)
Avstemming av
skattekostnad
mot norsk nominell
skattesats
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Forventet inntektsskatt
etter nominell skattesats
1)
1 950
1 440
Særskatt kraftverk
2)
1 289
1 514
Investeringer regnskapsført
etter egenkapitalmetoden
120
(98)
Skattesatsforskjeller
i utlandet 3)
237
(336)
Ikke balanseført utsatt
skattefordel og
utløpt fremførbart
underskudd
3)
597
615
Skatteffekt av nedskrivninger
goodwill
-
479
Justeringer vedrørende
tidligere år
4)
(248)
(4)
Andre skatteeffekter
(122)
130
Skattekostnad
(-inntekt)
3 822
3 742
1)
Norsk nominell skattesats
er 22 prosent. Tabellen er basert på
denne skattesatsen.
2)
Inntekt fra kraftverk i Norge beskattes
med en særskatt som
beregnes som en prosentsats
av skattbar
inntekt med visse justeringer. Den
effektive skattesatsen er 45
prosent. Denne
særskatten kommer i tillegg
til normal selskapsbeskatning.
3)
Utsatt skattefordel for tap i
noen datterselskaper, hovedsakelig
i Brasil, Spania
og Tyskland, innregnes ikke i
sin helhet. Ikke innregnet
utsatt skattefordel har i 2024
økt i disse landene.
I 2023 ble den ikke-innregnede
delen økt i Brasil, men
redusert i Spania
og Tyskland. Et
beløp tilsvarende 22
prosent av tapet inngår
i linjen Ikke balanseført utsatt
skattefordel, mens forskjellen
mellom enhetens skattesats
og
22 prosent inngår i linjen
Skattesatsforskjeller
i utlandet.
4)
Justering vedrørende
tidligere år inneholder
i 2024, inntektsføring av
forventede tilbakebetalinger
i forbindelse med
tidligere års
skattesaker på 108 millioner
kroner i Spania og 48 millioner
kroner i Polen.
Skatteeffekten av
midlertidige forskjeller
og fremførbare
underskudd
som har gitt opphav
til utsatte skattefordeler
og utsatt skatt
Fordel
Forpliktelse
Fordel
Forpliktelse
Beløp i millioner kroner
2024
2024
2023
2023
Varelagervurdering
1 272
(338)
566
(284)
Periodiserte kostnader
2 056
(215)
2 381
(194)
Driftsmidler
10 250
(13 903)
9 695
(13 874)
Immaterielle eiendeler
838
(1 628)
1 054
(1 903)
Pensjoner
1 592
(2 171)
1 638
(1 963)
Derivater
1 898
(215)
971
(689)
Øvrige
1 714
(3 458)
1 682
(2 834)
Fremførbare underskudd
7 492
7 571
Sum
27 112
(21 929)
25 558
(21 741)
Herav ikke balanseført
utsatt skattefordel
(5 711)
(5 479)
Brutto utsatt skattefordel
(utsatt skatteforpliktelse)
21 401
(21 929)
20 079
(21 741)
Netto utsatt skattefordel
(utsatt skatteforpliktelse)
(528)
(1 662)
Avstemming mot
balansen
Utsatt skattefordel
4 233
3 055
Utsatt skatteforpliktelse
4 761
4 717
Netto utsatt skattefordel
(utsatt skatteforpliktelse)
(528)
(1 662)
Balanseføring av netto utsatt skattefordel
er basert på forventning
om skattepliktig inntekt i
fremtiden.
Ved utgangen av
2024
hadde Hydro skattemessig
fremførbare underskudd
på 24.296 millioner kroner,
hovedsakelig i Brasil, Spania, Australia
og Tyskland
.
23.008 millioner kroner av underskuddene
er uten
tidsbegrensing. Det meste av de
fremførbare underskuddene
med utløpstidspunkt utløper
etter 2029. Det er
balanseført utsatt skattefordel for omlag
30 prosent av de fremførbare
underskuddene. Total
balanseført
skattefordel er 4.233 millioner kroner,
hovedsakelig i Brasil, Norge,
Tyskland, Polen
og Spania.
Balanseføring av skattefordelene
er basert på individuelle
vurderinger av forventet
utnyttelse for det
skattepliktige selskapet eller skattegruppen.
For virksomheten i Brasil er det
ingen skattekonsoliderings-
muligheter, og heller ikke
mulig å overføre skattepliktig over
-
eller underskudd,
hvilket påvirker mulighetene
for å utnytte fremførbare underskudd.
Lovregulering om suppleringsskatt
på underbeskattet inntekt i konsern
(Pillar Two income
tax) er vedtatt
eller i hovedsak vedtatt i flere land
der Hydro har virksomhet.
Bestemmelsene har effekt
for Hydro fra 1.
januar 2024. Hydro har vurdert potensiell
effekt av slik suppleringsskatt.
Vurderingen av mulig fremtidig
suppleringsskatt er gjennomført
ut fra siste skatterapportering
og land-for-
land-rapportering til skattemyndighetene,
i tillegg til Hydros konsernregnskap.
Vår vurdering er at effektiv
skattesats slik den beregnes etter suppleringsskatt
-reglene i de fleste land er
over 15 prosent. Det
er et
begrenset antall land der begrensningen
i overgangsreglene ikke
gjelder, og der
skattesatsen er nær
15
prosent. Hydro har estimert og kostnadsført
24 millioner kroner for forventet
suppleringsskatt i disse landene
i 2024, som er inkludert i linjen
andre skatteeffekter i avstemmingen
av skattekostnaden.
IFRS har et pliktig unntak for
innregning av utsatt skatt og
tilhørende opplysninger etter
IAS 12 for Base
Erosion and Profit Shifting (BEBS) Pillar
Two model rules.
Hydro anvender dette unntaket.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 10.2
Forskning og utvikling
Regnskapsprinsipper for forskning
og utvikling
Alle utgifter til forskning kostnadsføres.
Utgifter til utvikling balanseføres
som immaterielle eiendeler
til
kost når kriteriene for balanseføring
i IAS 38 Immaterielle eiendeler
er oppfylt, herunder sannsynlige
fremtidige økonomiske fordeler
og at anskaffelseskost for
eiendelen kan måles pålitelig. Se
note 2.2
Immaterielle eiendeler
for videre informasjon.
Forskning og utvikling i 2024
og 2023
Hydro utfører forsknings-
og utviklingsaktiviteter gjennom forskningssentr
e
i forretningsområdene.
Kostnadsførte forsknings-
og utviklingsutgifter utgjorde
980 millioner kroner i 2024
og 786 millioner kroner i
2023. Storparten av kostnadsførte
forsknings-
og utviklingsutgifter knytter
seg til interne forsknings
-
og
applikasjonsutviklings-organisasjoner,
mens øvrige kostnader består
av aktiviteter utført av eksterne
institusjoner. Offentlig
støtte som er mottatt på
grunnlag av disse prosjektene
er inntektsført som andre
inntekter, og er ikke trukket fra
i beløpene nevnt ovenfor.
Hydro utfører forsknings-
og utviklingsaktiviteter
for å oppfylle sine strategiske
ambisjoner,
herunder å oppnå
bærekraftsambisjonene.
Hydro har forpliktet seg
til å oppnå netto nullutslipp
i form av scope 1 og 2 innen
2050 og forventer å ha iverksatt
initiativer for å redusere egne
karbonutslipp med 30 prosent
innen 2030.
For å oppnå dette må ny teknologi
som muliggjør produkter
og prosesser med netto
nullutslipp utvikles.
Forsknings-
og utviklingsaktiviteter for å
oppnå dette er igangsatt,
og omfatter aktiviteter
i forskjellige deler
av Hydros verdikjede.
Aluminiumoksid
Bauksittrester er restmateriale
fra raffineringsprosessen
av bauksitt til alumina ved Alunorte
-raffineriet.
Hydro og Senai Institute of Innovation
in Mineral technologies
(ISI-TM) har videreført partnerskap
et for å
utvikle metoder og prosesser for
gjenbruk av bauksittrester,
herunder industriell anvendelse
og utvinning av
andre mineraler fra restene, samt
muligheter for å benytte
restene som jordforbedringsmidler
for lokalt
jordbruk.
Produksjon av primæraluminium
Hydro arbeider med flere muligheter
for å utvikle teknologi for
nær nullutslipp aluminium.
For å sikre verdien
av eksisterende primæraluminiumsanlegg,
utvikler Hydro løsninger for karbonfangst
og -lagring som kan
tilpasses eksisterende anlegg. Hydro
planlegger å teste den mest
lovende teknologien i pilotanlegg,
inkludert pilotanlegg i industriell skala
innen 2030. I tillegg har
Hydro og Rio Tinto
avtalt å samarbeide om å
utvikle karbonfangst-teknologi for
elektrolyseprosessen.
Begge vil også videreføre
egne initiativ for
dekarbonisering.
En annen teknologi som er hensiktsmessig
for nye aluminiumsanlegg er
Hydros egen HalZero teknologi.
Denne teknologien omdanner aluminiumoksid
til aluminiumklorid før elektrolysen,
i en prosess hvor klor
og
karbon holdes i en lukket sirkel,
noe som medfører en prosess
helt uten karbonutslipp.
I løpet av noen år har
Hydro arbeidet med en løsning i laboratorie
format.
I slutten av 2023 ble bygging
av et HalZero testanlegg
besluttet, noe som tar prosjektet
fra testing i laboratorieformat til
småskala industriell testing,
med første
metall planlagt i 2025.
Resirkulering av aluminium
Resirkulering av 100 prosent brukt
(post-consumer)
skrap ved å benytte nullutslipp
energikilder, som
grønt
hydrogen, er den raskeste veien
til å produsere netto null aluminium.
I 2024 besluttet Hydro å
videreføre
prosjektet med en tre-års
pilot for grønt hydrogen ved resirkuleringsanlegget
ved Hydro Høyanger.
I piloten
vil Hydro delvis erstatte naturgass
i én av ovnene for omsmelt,
og utvikle løsninger og teknologi
med et
globalt potensial. Hydro har patentert
sorteringsteknologi for aluminium,
og arbeider jevnlig med
forbedringer
og videreutvikling av teknologien
og prosessene, herunder sorteringsteknologi
for brukt metallskrap.
Hydro arbeider mot å ta ibruk teknologi
uten karbonutslipp for støp
eriene
i resirkulerings- og
primæranleggene for å oppnå netto
nullutslipp,
inkludert bygging av en
pilot for å teste grønt hydrogen i
en
av ovnene for omsmelting.
I tillegg vil Hydro teste
plasma-teknologi, som vil muliggjøre
elektrifisering og
dekarbonisering av prosessen for
omsmelting i støperiene, ved
bruk av samme fornybare
kraft som driver
Hydros smelteverk.
Extrusion
Hydro Extrusions
har utviklingsprosjekt i tett samarbeid
med kundene hvor det benyttes
vitenskapelig
material-
og modelleringskompetanse
for tilbudte løsninger.
Mange prosjekter har som mål
å forbedre
utforming og bruk av produktene,
redusere karbonavtrykket, i
utvalgte markeder som bil-
og
byggeindustrien, og fornybar energi
.
Teknologien
og produksjonsprosessene
forbedres også jevnlig
gjennom utviklingsprosjekter som
involverer forsknings-
og utviklingssenter,
sammen med
produksjonsanleggene.
Note 10.3
Informasjon om kontantstrømoppstillingen
Kontante inn- og
utbetalinger
inkludert i kontantstrøm
fra driften
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Betalte skatter
4 719
7 177
Betalte renter
2 661
1 959
Mottatte renter
1 542
1 267
Investeringer uten kontantstrømeffekt
knyttet til fjerningsutgifter
utgjør negative 327
millioner kroner i 2024,
sammenlignet med positive 727
millioner kroner i 2023.
Investeringer uten kontantstrømeffekt
knyttet til
leieavtaler utgjør 1.123 millioner kroner
i 2024 og 2.457 millioner
kroner i 2023.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 10.4
Revisjonshonorar
KPMG er konsernrevisor for Norsk
Hydro ASA. Tabellen
nedenfor viser honorarer til de
valgte revisorene for
2024
og 2023. Rapporterte tall
for alle kategorier tilsvarer årets
kostnadsførte honorarer.
Beløp i millioner kroner
Revisjons-
honorar
1)
Revisjons-
relaterte
tjenester
2
)
Øvrige
tjenester
Skatte-
messige
tjenester
Sum
2024
Norge
14
4
-
-
18
Utenfor Norge
48
1
-
4
53
Sum
62
6
-
4
72
2023
Norge
14
3
3
-
20
Utenfor Norge
42
1
1
3
47
Sum
56
3
4
3
67
1)
Revisjonshonorar på 62
millioner kroner (2023:
56 millioner kroner)
reflekterer revisjonshonorar
til KPMG på 57 millioner
kroner (2023: 50
millioner kroner).
2)
Honorar for revisjonsrelaterte
tjenester på 6 millioner
kroner i 2024 var honorar
til KPMG inkludert attestasjon
relatert til Hydro’s
bærekraftsrapportering
som tidligere lå under Øvrige
tjenester.
Note 10.5
Endringer i regnskapsprinsipper og nye
regnskapsstandarder
Endringer i regnskapsprinsipper
Hydro har ikke implementert noen
nye regnskapsstandarder
eller av andre grunner gjort
endringer i
regnskapsprinsipper i 2024.
Nye regnskapsstandarder
IFRS 18 Presentasjon og opplysninger
i finansregnskap
I
FRS 18 vil erstatte
IAS 1 Presentasjon
av finansregnskap. IFRS 18
gjelder for rapporteringsperioder
som
begynner 1. januar 2027 eller senere.
IFRS 18 introduserer nye krav
for presentasjon av linjer
og
delsummer i resultatregnskap, og
følger en struktur med fem kategorier
som er drift, investering,
finansiering, skatt og avhendet
virksomhet. Selv om innregning
og måling av inntekter
og kostnader i
resultatregnekspet ikke vil endres,
vil ny, pliktig
presentasjon av regnskapslinjer
medføre endringer i
delsummer i forhold til den
strukturen som nå presenteres.
Delsummen
Resultat før finansposter
og skatt
vil
ikke bli presentert som en delsum i
resultatregnskapet etter IFRS
18. Den pliktige delsummen
Driftsresultat
vil bli presentert. Denne delsummen
vil inneholde visse valutagevinster
og -tap som ikke er knyttet
til
finansiering av konsernet, mens andel
resultat i investeringer regnskapsført
etter egenkapitalmetoden
vil bli
presentert i Investeringskategorien
.
IFRS 18 inneholder i tillegg mer veiledning
for hvordan innformasjon
aggregeres i finansregnskapet,
relevant
både for hovedoppstillingene
og for noter. Standarden
krever også at delsummen
driftsresultat
er
startpunktet
for beregning av kontantstrømmer
fra drift i en kontantstrømoppstilling
etter den indirekte
metoden. Videre fastsettes
pliktig klassifisering av mottatte
renter og utbytte som
investeringsaktiviteter
og
klassifisering av betalte renter som
finansieringsaktiviteter.
IFRS 18 inneholder også definisjon
av, og
opplysningskrav for ledelsesdefinerte
resultatmål (Management-
defined Performance Measures,
MPM-er), et sett av finansielle
måltall som er delvis overlappende
med
alternative resultatmål (APMs) som
nå opplyses om og avstemmes
utenfor finansregnskapet.
Hydro har startet prosessen med
å vurdere hvordan IFRS 18
vil påvirke rapporteringen,
med vekt på
struktur for resultatregnskap og
kontantstrøm. Dette omfatter
hvordan informasjon klassifiseres
og
grupperes i resultatregnskapet.
I forbindelse med implementeringen
av IFRS 18 vil Hydro også
vurdere
visse andre prinsipper for presentasjon
av finansiell informasjon,
herunder om presentasjon av
offentlige
tilskudd, som nå presenteres
brutto i
Andre inntekter
.
Hydro vurderer også hvilke MPM
-er som skal presenteres i framtiden,
og hvordan de skal defineres.
Endringer i IFRS 9 Finansielle
instrumenter for naturavhengige
elektrisitetskontrakter
IFRS 9 ble endret i desember
2024, og introduserer endret regulering
av regnskapsføring for
elektrisitetskontrakter inngått og fortsatt
holdt, med formål om eget
bruk, når kontraktene overfører
volumrisiko fra selger til kjøper.
Endringen gjelder regnskapsperioder
som starter 1. januar 2026
eller
senere. Hydro har startet vurderingen
av hvordan endringene vil påvirke
regnskapsføring av kraftkontrakter.
Vår foreløpige vurderinger er
at få av Hydros eksisterende kraftkontrakter
vil bli påvirket av endringen.
Endringen kan imidlertid medføre
endringer i regnskapsføringen
av framtidige kraftkontrakter siden
det vil
være mindre sannsynlig at en
portefølje av kontrakter for kjøp
av kraft som inneholder slike kontrakter
vil bli
regnskapsført til virkelig verdi etter
endringen i IFRS 9.
Ingen av de øvrige regnskapsstandardene
eller endringene i regnskapsstandarder
som er utgitt, men enda
ikke effektive forventes
å ha betydelig påvirkning
på Hydros finansielle rapportering.
Videre forventes ingen
av de nylig utgitte agendabeslutningene
fra fortolkningsorganet IFRS
Interpretations Committee
å medføre
behov for endringer av betydning
i Hydros regnskapsprinsipper
eller praktisering av disse.
Innhold
Konsernregnskap
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Årsregnskap
Norsk Hydro ASA
Årsregnskap
209
Resultatregnskap
209
Utvidet resultatregnskap
210
Balanse
211
Kontantstrømoppstilling
212
Noter til årsregnskap
213
Note 1 Regnskapsprinsipper
213
Note 2
Pensjoner
214
Note 3 Godtgjørelse til konsernledelsen og lønn og lønnsavhengige kostnader
215
Note 4 Varige driftsmidler og immaterielle eiendelser
215
Note 5 Finansinntekter og -kostnader
215
Note 6 Inntektsskatt
216
Note 7 Eierinteresser i datterselskaper
216
Note 8 Informasjon om nærstående parter
218
Note 9 Spesifikasjon av balanseposter
218
Note 10 Finansielle instrumenter
218
Note 11 Garantier
218
Note 12 Langsiktige lån
219
Note 13 Antall aksjer, aksjeeiere og egenkapitalavstemming
219
Note 14 Driftsinntekter
219
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Årsregnskap Norsk Hydro ASA
Resultatregnskap
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Driftsinntekter
14
89
165
Sum driftsinntekter
89
165
Lønn og lønnsavhengige
kostnader
2, 3
824
739
Avskrivninger
4
93
89
Andre driftskostnader
8
2 100
1 934
Kostnader viderefakturert
til datterselskaper
8
(2 022)
(1 913)
Sum driftskostnader
996
849
Driftsresultat
(907)
(684)
Finansinntekter,
netto
5
13 781
15 898
Resultat før skatt
12 874
15 214
Inntektsskatt
6
(83)
(150)
Årets resultat
12 792
15 064
Anvendelse
Avsatt til utbytte
4 448
5 030
Annen egenkapital
8 344
10 034
Sum disponeringer
12 792
15 064
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Utvidet resultatregnskap
Beløp i millioner kroner
Noter
2024
2023
Årets resultat
12 792
15 064
Øvrige resultatelementer
Øvrige resultatelementer
som ikke skal
reklassifiseres til
resultatregnskapet
Estimatavvik pensjoner,
netto etter skatt
2
649
(6)
Øvrige resultatelementer
649
(6)
Totalresultat
13
13 441
15 058
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Balanse
Beløp i millioner kroner, 31. desember
Noter
2024
2023
Eiendeler
Varige driftsmidler
og immaterielle
eiendeler
4
641
518
Aksjer i datterselskaper
7
57 052
57 052
Fordringer på datterselskaper
8, 10
15 250
15 360
Forskuddsbetalt pensjon,
verdipapirer og
andre anleggsmidler
2, 9
7 347
6 636
Finansielle anleggsmidler
79 648
79 049
Fordringer på datterselskaper
8
11 431
7 592
Forskuddsbetalte
kostnader og andre
omløpsmidler
299
252
Andre finansielle
investeringer
-
500
Kontanter og bankinnskudd
9 448
19 340
Omløpsmidler
21 178
27 684
Sum eiendeler
101 468
107 250
Beløp i millioner kroner, 31. desember
Noter
2024
2023
Egenkapital og gjeld
Innskutt egenkapital
Aksjekapital
13
2 206
2 241
Egne aksjer
13
(35)
(32)
Overkurs
13
28 987
28 987
Annen innskutt egenkapital
13
332
295
Opptjent egenkapital
Annen egenkapital
13
25 229
18 187
Egne aksjer
13
(1 632)
(1 349)
Egenkapital
13
55 087
48 330
Avsetning for
forpliktelser
2, 9
4 261
3 909
Langsiktig lån
12
11 363
16 879
Gjeld til datterselskaper
10
-
4
Annen langsiktig gjeld
11 363
16 883
Banklån og annen
rentebærende kortsiktig
gjeld
5 991
1 066
Avsatt utbytte
4 448
5 030
Gjeld til datterselskaper
8, 10
19 265
31 046
Annen kortsiktig gjeld
1 054
987
Kortsiktig gjeld
30 757
38 129
Sum egenkapital og
gjeld
101 468
107 250
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Kontantstrømoppstilling
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Årets resultat
12 792
15 064
Avskrivninger
93
89
Valutatap, netto
136
1 176
Endringer i fordringer
og forpliktelser,
og øvrige poster
1 037
(2 243)
Netto kontantstrøm
tilført fra driften
14 058
14 086
Kjøp av kortsiktige
investeringer
(2 500)
(500)
Salg av kortsiktige investeringer
3 000
750
Netto kjøp av andre
investeringer
(150)
(6)
Netto kontantstrøm
tilført fra investeringsaktiviteter
350
244
Betalt utbytte
(5 015)
(11 501)
Tilbakekjøp av
aksjer
(2 272)
(2 157)
Utstedelse av aksjer
31
49
Andre finansieringsaktiviteter,
netto
(17 717)
(2 956)
Netto kontantstrøm
benyttet til finansieringsaktiviteter
(24 973)
(16 565)
Valutakurseffekter
på kontanter
og bankinnskudd
673
(195)
Netto endring i
kontanter og bankinnskudd
(9 892)
(2 430)
Kontanter og bankinnskudd
1. januar
19 340
21 770
Kontanter og bankinnskudd
31. desember
9 448
19 340
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 1
Regnskapsprinsipper
Årsregnskapet for Norsk Hydro ASA
er utarbeidet i henhold til
regnskapsloven og forskrift om
forenklet
anvendelse av internasjonale regnskapsstandarder
(forenklet IFRS).
Ved utarbeidelsen
av regnskapet må ledelsen bygge
på forutsetninger og estimater
som vil påvirke
regnskapsført verdi av eiendeler,
gjeld, inntekter og kostnader,
samt noteopplysninger
vedrørende
betingede forpliktelser.
Endelig utfall kan avvike fra
estimatene. Renter benyttet
i forbindelse med
nåverdiberegninger er avrundet til
nærmeste 10 basispunkter
for pensjonsforpliktelser,
til nærmeste 25
basispunkter for andre ikke-finansielle
eiendeler og forpliktelser.
Summen av tallene i en eller
flere kolonner i
regnskapet kan avvike fra den
rapporterte summen for kolonnen
som følge av avrundinger.
Aksjer i datterselskaper,
tilknyttede selskaper
og felleskontrollert virksomhet
Aksjer i datterselskaper, tilknyttede
selskaper og felleskontrollert virksomhet
er regnskapsført etter
kostmetoden. Mottatt konsernbidrag
er inkludert i utbytte fra datterselskaper.
Utbytte fra datterselskaper
regnskapsføres i det året utbyttet foreslås
av datterselskapet i den
utstrekning Norsk Hydro ASA
kan
kontrollere utdelingsbeslutningen gjennom
sitt eierskap. Aksjer i datterselskaper,
tilknyttede selskaper og
felleskontrollert virksomhet vurderes
for nedskrivning ved indikasjon
på verdifall. Dersom grunnlaget
for
nedskrivningen ikke lenger er til
stede, reverseres nedskrivningen.
Pensjonskostnader og pensjonsforpliktelser
Norsk Hydro ASA regnskapsfører
pensjonsordninger etter
IAS 19 Ytelser til ansatte. Se
note 9.3 Pensjoner
til konsernregnskapet for beskrivelse
av regnskapsprinsipper.
Utenlandsk valuta
Selskapets funksjonelle valuta er
norske kroner.
Realiserte og urealiserte kursgevinster
og tap som oppstår
på transaksjoner, eiendeler
og gjeld i annen valuta enn norske
kroner er resultatført som
Finansinntekter,
netto.
Kontanter og bankinnskudd
Kontanter og bankinnskudd inkluderer
kontanter, bankinnskudd
og andre betalingsmidler
med forfallsdato
som er kortere enn tre måneder
fra anskaffelse.
Verdipapirer
Verdipapirer klassifisert som
omløpsmidler omfatter bankinnskudd
og alle andre plasseringer
med
forfallsdato mellom tre og tolv
måneder fra anskaffelse, samt
børsnoterte verdipapirer som
eies for
handelsformål og verdsettes til
virkelig verdi. Endringer i urealiserte
kursgevinster og kurstap resultatføres
sammen med annen avkastning og
vises under Finansinntekter,
netto. Avkastning
på investeringer
resultatføres når den er opptjent.
Varige driftsmidler
Varige driftsmidler vurderes
til historisk kost etter fradrag
for av- og nedskrivninger.
Anleggsmidler vurderes
for nedskrivning ved indikasjon på
verdifall i henhold til IAS
36 Verdifall på eiendeler.
Nedskrivning
gjennomføres dersom balanseført
verdi overstiger det høyeste
av bruksverdi og netto
salgsverdi for
eiendelen eller gruppen av eiendeler.
Eiendelen skrives ned
med den beregnede forskjellen.
Dersom
grunnlaget for nedskrivningen ikke
lenger er til stede, reverseres
nedskrivningen.
Leieavtaler
Leide eiendeler regnskapsføres
som bruksrettseiendel i samsvar
med IFRS 16 Leieavtaler.
Kontraktsmessige faste leiebetalinger
regnskapsføres som leieforpliktelse.
Ved måling
av leieavtaler
inkluderes faste leiebetalinger for leieforlengelser
der Norsk Hydro ASA
har en forlengelsesopsjon som
det
er rimelig sikkert at vil bli
benyttet. Som en praktisk forenkling
skilles ikke tjenestekomponenter
som inngår i
leieavtaler ut. Avtaler som omfatter
eiendeler med lav verdi, hovedsakelig
eiendeler som PC-er,
kontorutstyr
og lignende, balanseføres ikke.
Bruksrettseiendeler inngår i Varige
driftsmidler, og
leieforpliktelser inngår i
Langsiktige lån. Se
note 2.6 Leievataler
til konsernregnskapet
for ytterligere informasjon.
Immaterielle eiendeler
Immaterielle eiendeler som anskaffes
separat eller som gruppe,
balanseføres til virkelig verdi på
anskaffelsestidspunktet i
henhold til IAS 38 Immaterielle
eiendeler. Immaterielle
eiendeler avskrives lineært
over antatt økonomisk levetid,
og testes for nedskrivning dersom
det foreligger indikasjoner
på verdifall.
Derivater
Terminkontrakter
og opsjoner for kjøp og
salg av valuta og renter balanseføres
til markedsverdien på
balansedagen. Urealiserte valutagevinster
eller valutatap inngår i posten
Finansinntekter, netto.
Norsk Hydro ASA benytter muligheten
i forskriften til ikke å regnskapsføre
innebygde derivater
og kontrakter
som vanligvis regnskapsføres som
derivater fordi de omfatter
produkter som lett kan
omgjøres
til kontanter
og som ikke er til eget bruk til
virkelig verdi, når slike
kontrakter er med et datterselskap.
Slike
kontraktsbetingelser skilles derfor
ikke fra vertskontrakten.
Lån og annen finansiell gjeld
Lån og annen finansiell gjeld inkluderer
utstedt obligasjonsgjeld, banklån
og lignende forpliktelser.
Lån
måles til amortisert kost.
Avsetninger
Avsetninger for forpliktelser
regnskapsføres når Norsk Hydro
ASA har en forpliktelse (juridisk
eller
selvpålagt) som følge av en tidligere
hendelse, og det er sannsynlig
at selskapet må gjøre opp forpliktelsen.
Det gjøres avsetning dersom forpliktelsen
kan estimeres med tilstrekkelig
pålitelighet, inkludert vurdering
av
risiko og usikkerhet. Avsetningen
måles som nåverdien
av estimerte kontantstrømmer
som vil være
nødvendig for å gjøre opp forpliktelsen.
Usikre utfall måles som
forventningsverdien av rimelig
sannsynlige
utfall.
Betingede forpliktelser og garantier
Ved utstedelse av en
garanti regnskapsføres virkelig
verdi av forpliktelsen. Betingede
forpliktelser
regnskapsføres når det er sannsynlig
at forpliktelsen vil bli betalbar
og beløpet kan beregnes.
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Aksjebasert godtgjørelse
Norsk Hydro ASA benytter IFRS
2 Aksjebasert betaling. Se
note 9.2 Godtgjørelse til ansatte
til
konsernregnskapet for ytterligere informasjon.
Risikostyring
For informasjon om finansiell
markedsrisiko for Norsk Hydro ASA,
se
note 8.1 Finansiell og kommersiell
risikostyring
i noter til konsernregnskapet.
Skatt
Utsatt skatt er beregnet etter IAS
12 Inntektsskatt. Ifølge
IAS 12 beregnes utsatt skatt/utsatt
skattefordel på
grunnlag av midlertidige forskjeller
mellom regnskapsmessige og
skattemessige balanseverdier
av eiendeler
og gjeld. Utsatt skatt på estimatavvik
for pensjonsforpliktelser
regnskapsføres i utvidet
resultat.
Skatteeffekten av egenkapitaltransaksjoner,
med unntak for utdelinger,
behandles som en del av
egenkapitaltransaksjonen og påvirker
ikke skattekostnaden. Årets
resultateffekt fremkommer som
andre
endringer i utsatt skatt/utsatt skattefordel
i balansen. Effekten
av endring i skatteregler og
skattesatser
resultatføres når endringen er vedtatt.
Lov om suppleringsskatt på underbeskattet
inntekt i konsern ble
vedtatt i januar 2024. Loven
innfører Pillar 2
regler som krever at Norsk Hydro ASA
betaler suppleringsskatt
i Norge dersom datterselskaper
betaler
mindre enn minimumsskatten som
er definert i OECD/G20-rammeverket
for Base Erosion and Profit Shifting
(BEBS). Lovgivningen vil gjelde fra
1. januar 2024. Hydro forventer
ingen eller begrensede skattebetalinger
som følge av denne lovgivningen. IFRS
har et nylig innført pliktig
unntak for innregning av
utsatt skatt og
tilhørende opplysninger etter IAS
12 for BEPS-reglene. Hydro
anvender dette unntaket.
Note 2
Pensjoner
De fleste ansatte i Norsk Hydro
ASA dekkes av en innskuddspensjonsordning.
Norsk Hydro ASA har lukket
de største ytelsesordningene. Ytelsesordningene
er fondert for rettigheter
opptjent på lønn opp til 12G,
der
G er Folketrygdens grunnbeløp, og
ufondert for rettigheter ut
over 12G og for ytelser som
følger av
tidligpensjonering. Pensjonsordningene
oppfyller lovkravene til obligatorisk
tjenestepensjonsordning.
Norsk Hydro ASA er tilknyttet LO-NHO
ordningen for avtalefestet
pensjon, AFP.
Ordningen gir en livslang
tilleggspensjon for de fleste ansatte.
Ordningen finansieres ved
premie fra bedriftene som deltar
og bidrag
fra staten. Pensjonsordningen
er en ytelsesordning med begrenset
fondering og hvor
pensjonsmidlene ikke
kontoføres per selskap. Det foreligger
ikke tilstrekkelig informasjon
fra ordningsadministrator til
at
medlemsbedriftene kan beregne
sin proporsjonale andel av
ordningen og regnskapsføre
den som en
ytelsesordning. Hydro regnskapsfører
derfor ordningen som en innskuddsordning.
Premien inngår i
flerforetaksordninger.
Pensjonskostnad
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Ytelsesordninger
20
18
Innskuddsordninger
43
38
Flerforetaksordninger
7
6
Førtidspensjoner
og øvrige
-
(2)
Arbeidsgiveravgift
9
7
Pensjonskostnad
79
68
Rentekostnader (-inntekter)
(126)
(118)
Estimatavvik i øvrige
resultatelementer
(832)
10
Netto beregnet pensjonsforpliktelse
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Beregnet pensjonsforpliktelse
største ordninger
(4 659)
(4 899)
Pensjonsmidler
9 356
8 753
Refusjonsrettigheter
261
280
Forpliktelse andre ordninger
(1)
(1)
Arbeidsgiveravgift
(329)
(340)
Netto pensjonsmidler
4 628
3 793
Forskuddsbetalt pensjon
7 290
6 547
Påløpte pensjonsforpliktelser
(2 662)
(2 754)
Netto balanseført
4 628
3 793
Endring i beregnet
pensjonsforpliktelse
(DBO)
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Pensjonsforpliktelse ved
årets begynnelse
(4 899)
(4 676)
Årets pensjonsopptjening
(18)
(17)
Rentekostnader
(156)
(139)
Aktuarmessig gevinst
(tap) økonomiske
forutsetninger
159
(299)
Erfaringsavvik
(89)
(244)
Pensjonsutbetalinger
322
318
Førtidspensjon
-
(3)
Frikjøp fra pensjonsforpliktelse
22
162
Beregnet pensjonsforpliktelse
på slutten av året
(4 659)
(4 899)
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Endring i pensjonsmidler
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Pensjonsmidler
ved årets begynnelse
8 753
8 260
Renteinntekt
283
259
Avkastning utover
renteinntekt
760
541
Midler utbetalt til selskapet
(250)
-
Pensjonsutbetalinger
(183)
(184)
Frikjøp fra pensjonsforpliktelse
(8)
(124)
Pensjonsmidler
til markedsverdi
på slutten av året
9 356
8 753
Analyse av nåverdien
av beregnet
pensjonsforpliktelse
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Aktive medlemmer
(604)
(594)
Medlemmer med oppsatte
rettigheter
(474)
(495)
Pensjonister
(3 581)
(3 810)
Beregnet pensjonsforpliktelse
(4 659)
(4 899)
Pensjons-
forpliktelse
Pensjons-
kostnad
Pensjons-
forpliktelse
Pensjons-
kostnad
2024
2024
2023
2023
Forutsetninger
Diskonteringsrente
3,90 %
3,30 %
3,30 %
3,20 %
Forventet pensjonsregulering
2,75 %
2,50 %
2,50 %
1,75 %
Dødelighetsgrunnlag
K2013
K2013
K2013
K2013
Se
note 9.3 Pensjon
i noter til konsernregnskapet
for informasjon om sensitivitet.
Note 3
Godtgjørelser til konsernledelsen og lønn og
lønnsavhengige kostnader
Se Norsk Hydro ASA Lederlønnsrapport
2024
for informasjon om konsernledelsens
og styrets godtgjørelse.
Kostnader for enkelte medlemmer av
konsernledelsen som er ansatt i
datterselskaper belastes Norsk
Hydro
ASA for tjenester som medlem
av konsernledelsen.
Se konsernregnskapets
note 9.2 Godtgjørelse til ansatte
for informasjon om ansattes
aksjespareordning.
I Norsk Hydro ASA var gjennomsnittlig
antall ansatte 374 i 202
4
mot 357 personer i 2023.
Per 31. desember
2024
og 2023 var antall ansatte
henholdsvis 384 og 368
personer.
Norsk Hydro ASA har gitt lån til Hydro
-ansatte i Norge med
7 millioner kroner per 31.
desember 2024,
bestående av lån uten sikkerhet knyttet
til aksjespareordningen for
ansatte.
Lønn og lønnsavhengige kostnader
er vist i tabellen nedenfor.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Lønn og lønnsavhengige
kostnader:
Lønn
636
578
Arbeidsgiveravgift
106
93
Andre ytelser
3
-
Pensjonskostnader
(note 2)
79
68
Sum
824
739
Note 4
Varige driftsmidler og
immaterielle eiendeler
Leieavtaler kostnadsført i perioden utgjør
18 millioner kroner og
relaterer seg til kortsiktige leieavtaler,
leieavtaler der den underliggende eiendelen
har lav verdi eller leieavtaler
med variable betalinger.
Varige
driftsmidler
Immaterielle
eiendeler
Sum
Beløp i millioner kroner
Anskaffelseskost
31. desember 2023
872
162
1 034
Tilgang
201
17
218
Avgang
(5)
-
(5)
Akkumulerte avskrivninger
og nedskrivninger
31. desember
2024
(504)
(102)
(606)
Balanseført verdi 31.
desember 2024
565
77
641
Årets avskrivninger
(79)
(14)
(93)
Immaterielle eiendeler består hovedsakelig
av programvare.
Note 5
Finansinntekter og -kostnader
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Utbytte på aksjer
i datterselskaper
13 753
17 080
Renter fra konsernselskaper
1 452
1 195
Andre renteinntekter
647
578
Renter til konsernselskaper
(1 271)
(1 090)
Andre rentekostnader
(778)
(803)
Valutagevinst
(tap), netto
(136)
(1 176)
Øvrige, netto
114
114
Finansinntekter
(-kostnader), netto
13 781
15 898
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 6
Inntektsskatt
Skatteeffekten av midlertidige
forskjeller som gir opphav til
utsatt skattefordel (-forpliktelse):
Midlertidige forskjeller
Skatteeffekt
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Kortsiktige poster
42
44
Langsiktige fordringer
på datterselskaper
(589)
(468)
Pensjoner
1)
(1 018)
(834)
Langsiktig lån
442
337
Andre langsiktige
poster
(138)
(80)
Utsatt skattefordel
(-forpliktelse)
(1 261)
(1 001)
1)
Inkluderer (183) millioner
kroner og 2 millioner kroner
i utsatt skatteeffekt ført
rett mot egenkapitalen
i henholdsvis 2024
og 2023.
Negative midlertidige forskjeller og
positive midlertidige forskjeller
som reverserer eller kan
reverseres i
samme periode er utlignet og nettoført.
Avstemming av
skattekostnad
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Ordinært resultat før skatt
12 874
15 214
Forventet innteksskatt
etter nominell skattesats
2 832
3 347
Aksjeutbytte
(2 784)
(3 124)
Permanente forskjeller
og annet, netto
34
(73)
Skattekostnad
(-inntekt)
83
150
Inntektsskatt består
av
Betalbar inntektsskatt
10
46
Endring i utsatt skatt
73
104
Skattekostnad
(-inntekt)
83
150
Se
note 10.1 Inntektsskatt
i konsernregnskapet
for ytterligere informasjon.
Betalbar skatt utgjorde 19 millioner kroner
per 31. desember 2024 og
64 millioner kroner per 31. desember
2023.
I tillegg har Nosk Hydro ASA
bokført en skattefordring
på 116 millioner
kroner per 31. desember
2024 som
gjelder et positivt vedtak i forbindelse
med en tidligere års skattesak.
Beløpet inngår i Forskuddsbetalte
kostnader og andre omløpsmidler.
Note 7
Eierinteresser i datterselskaper
Følgende aksjer i datterselskaper
eies direkte av Norsk Hydro
ASA:
Selskapets navn
Land
Sted
Eierandel til
Norsk Hydro
ASA (i
prosent)
Balanseført
verdi
(millioner
kroner)
Hydro Aluminium AS
Norge
Oslo
100
51 293
Hydro Energi AS
Norge
Oslo
100
5 643
Hydro Aluminium Deutschland
GmbH
1)
Tyskland
Grevenbroich
25
92
Industriforsikring AS
Norge
Oslo
100
20
Hydro Kapitalforvaltning
AS
Norge
Oslo
100
4
Sum
57 052
1)
Selskapet eies 74,96 prosent
av Hydro Aluminium
AS, og 25,04 prosent
av Norsk Hydro ASA.
Eierandel er lik stemmeandel. Flere
av selskapene nevnt ovenfor,
eier aksjer i andre selskaper.
I tillegg til direkte eide datterselskaper
som nevnt ovenfor,
har Norsk Hydro ASA
følgende datterselskaper
med vesentlige aktiviteter.
Salgskontorer,
selskaper som hovedsakelig
har funksjon som holdingselskaper,
og sovende selskaper i tillegg til
selskaper som eier mindre
operasjonelle virksomheter inngår
ikke i listen
nedenfor. En fullstendig
liste over datterselskaper finnes
i land-for-land-rapporten og
på www.hydro.com.
Selskapene er angitt etter det forretningsområdet
som styrer hoveddelen av
selskapets virksomhet.
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Selskapets navn
Land
Eierandel
Hydro Bauxite &
Alumina
ALUNORTE - Alumina do Norte do Brasil S.A.
Brasil
62 %
Mineração Paragominas
S.A.
Brasil
100 %
Hydro Aluminium
Metal
Hydro Aluminium Australia
Pty Limited
Australia
100 %
ALBRAS - Alumínio
Brasileiro S.A.
Brasil
51 %
Sør-Norge Aluminium
AS
Norge
100 %
Slovalco a.s.
Slovakia
55 %
Hydro Metal Markets
Extrusion Services
Sarl
Frankrike
100 %
Hydro Aluminium
Gießerei Rackwitz
GmbH
Tyskland
100 %
Alumetal Group Hungary
Kft
Ungarn
100 %
Hydro Aluminium Clervaux
S.A.
Luxembourg
100 %
Alumetal Poland Sp.
z o.o
Polen
100 %
Hydro Aluminium
Iberia S.A.U
Spania
100 %
Hydro Aluminium Deeside
Ltd.
Storbritannia
100 %
Hydro Aluminium
Metals USA, LLC
USA
100 %
Hydro Extrusions
Hydro Extrusion Nenzing
GmbH
Østerrike
100 %
Hydro Building Systems
Belgium NV
Belgia
100 %
Hydro Extrusion Lichtervelde
NV
Belgia
100 %
Hydro Extrusion Raeren
SA
Belgia
100 %
Hydro Extrusion Brasil
S.A.
Brasil
100 %
Hydro Extrusion Canada
Inc.
Canada
100 %
Hydro Aluminium Fabrication
(Taicang)
Co. Ltd
Kina
100 %
Hydro Precision Tubing
(Suzhou) Co. Ltd.
Kina
100 %
Hydro Extrusion Denmark
A/S
Danmark
100 %
Hydro Precision Tubing
Tønder A/S
Danmark
100 %
Hydro Building Systems
France Sarl
Frankrike
100 %
Hydro Extrusion Albi
SAS
Frankrike
100 %
Hydro Extrusion Lucé/Chateauroux
SAS
Frankrike
100 %
Hydro Extrusion Puget
SAS
Frankrike
100 %
Hydro Building Systems
Germany GmbH
Tyskland
100 %
Hydro Extrusion Deutschland
GmbH
Tyskland
100 %
Hydro Extrusion Offenburg
GmbH
Tyskland
100 %
Hydro Building Systems
Extrusion GmbH
Tyskland
100 %
Hydro Extrusion Lüdenscheid
GmbH
Tyskland
100 %
Hydro Extrusion Hungary
Kft
Ungarn
100 %
Hydro Building Systems
Italy S.p.a.
Italia
100 %
Hydro Extrusion Italy
S.r.l.
Italia
100 %
Hydro Building Systems
Atessa S.r.l.
Italia
100 %
Hydro Extrusion Netherlands
B.V.
Nederland
100 %
Hydro Extrusion Norway
AS
Norge
100 %
Hydro Extrusion Poland
Sp. z.o.o
Polen
100 %
Hydro Aluminium Extrusion
Portugal HAEP
S.A.
Portugal
100 %
Hydro Extrusion Slovakia
a.s.
Slovakia
100 %
Hydro Building Systems
Spain S.L.U.
Spania
100 %
Hydro Extrusion Spain
S.A.U.
Spania
100 %
Hydro Extrusion Sweden
AB
Sverige
100 %
Hydro Aluminium UK
Ltd.
Storbritannia
100 %
Hydro Building Systems
UK Ltd.
Storbritannia
100 %
Hydro Extrusion Portland
Inc
USA
100 %
Hydro Extrusion USA
LLC
USA
100 %
Hydro Precision Tubing
Monterrey LLC
USA
100 %
Hydro Precision Tubing USA LLC
USA
100 %
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 8
Informasjon om nærstående parter
Norsk Hydro ASA har ansatt
nøkkelpersoner i ledelsen, herunder
majoriteten av konsernledelsen
og
sentrale staber som administrerer og
sikrer kvaliteten i nøkkelprosesser
som forretningsplanlegging
og
resultatoppfølging, finansiell rapportering
og betalingstjenester,
IT infrastruktur,
policy og sikkerhet, HR-
prosesser, juridisk
rammeverk og styring, og andre konsernprosesser.
Utgifter til ansatte og innkjøpte
varer
og tjenester viderebelastes til datterselskaper
i den utstrekning datterselskapene
anses å ha nytte av disse
prosessene. Belastninger for slike
konsernkostnader beregnes
ut fra de faktiske utgiftene og
anses derfor
som dekning av kostnader i motsetning
til inntekter fra kontrakter
med kunder. Utgifter
knyttet til å betjene
Hydros aksjonærer belastes ikke
til datterselskapene. Samlet
viderebelastning for konsernprosesser
utgjorde 834 millioner kroner for 202
4
og 1.013 millioner kroner for
2023.
Norsk Hydro ASA er også ansvarlig
for fellestjenester i Norge
som tilbyr tjenester innenfor
regnskap, HR og
IS/IT-tjenester.
Disse tjenestene belastes
ut fra bruk, til priser som reflekterer
faktiske utgifter til å yte
tjenestene i motsetning til avtalte
priser og anses derfor som dekning
av kostnader i motsetning
til inntekter
fra kontrakter med kunder.
Samlede belastninger for fellestjenester
som er beregnet ut fra påløpte
kostnader
utgjorde 1.189 millioner kroner for
2024
og 899 millioner kroner for
2023.
Fordringer knyttet til konsernkostnader
og fellestjenester utgjorde 255
millioner kroner per 31. desember
2024
og 118 millioner
kroner per 31. desember 202
3.
Norsk Hydro ASA eier kraftanlegget
på Notodden. Anlegget
styres av datterselskapet
Hydro Energi AS som
kjøper all kraft som produseres i
henhold til en langsiktig avtale
til fast pris inngått i 2019.
Totalt
vederlag for
salg av kraft var 69 millioner kroner
i 2024
og 145 millioner kroner i
2023.
Norsk Hydro ASA administrerer konsernkontoordningene
for konsernet. I tillegg
yter Norsk Hydro ASA lån
til
datterselskaper, tilknyttede
selskaper og felleskontrollerte
foretak til markedsmessige betingelser
inkludert
en margin som skal dekke
administrasjon og risiko. Kort
-
og langsiktige fordringer
på datterselskaper og
kortsiktig gjeld til datterselskaper som
framgår av balansen er i
hovedsak knyttet til dette. I tillegg
omfattes
enkelte derivater som framgår
av
note 10 Finansielle instrumenter
og fordringer knyttet til interne
belastninger. Se
note 5 Finansinntekter og -kostnader
for informasjon om renter til
og fra konsernselskaper.
For informasjon om transaksjoner
med ansatte og ledelse, se
note 3 Godtgjørelser til konsernledelsen, lønn
og lønnsavhengige kostnader
,
og
Norsk Hydro ASA Report
on executive remuneration
2024
. Se
konsernregnskapets
note 9.1 Nærstående parter
for nærmere beskrivelse av nærstående
parter og typen av
forhold til disse.
Note 11 Garantier
viser garantiansvar
gitt på vegne av datterselskaper.
Godtgjørelse til revisor for ordinær
revisjon utgjorde 6 millioner kroner
for både 2024
og 2023. Honorar for
øvrige tjenester utgjorde 3 millioner kroner
i 2024
og 4 millioner kroner
i 2023
.
Note 9
Spesifikasjon av balanseposter
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Verdipapirer
10
10
Forskuddsbetalt pensjon
7 290
6 547
Andre anleggsmidler
46
80
Sum forskuddsbetalt
pensjon, verdipapirer
og andre anleggsmidler
7 347
6 636
Påløpte pensjonsforpliktelser
2 662
2 754
Utsatt skatt
1 261
1 001
Andre langsiktige
forpliktelser
337
154
Sum forpliktelser
4 261
3 909
Note 10
Finansielle instrumenter
Norsk Hydro ASA tilbyr valutaderivater
til datterselskaper som
benytter slike instrumenter
til sin risikostyring.
Kontraktene regnskapsføres til
beregnet markedsverdi, som fastsettes
ved at kontraktenes kontantstrømmer
beregnes ut fra valutakurs på balanse
dagen, og diskonteres til
beregnet nåverdi. Ved
utgangen av 2024
og
2023
var verdien av utestående
valutaterminkontrakter til datterselskaper
som følger:
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Valuta terminkontrakter,
kortsiktige
8
(17)
Valuta terminkontrakter,
langsiktige
-
-
Sum valuta terminkontrakter
8
(17)
Kontraktene representerer eksponering
hovedsakelig mot euro og US-dollar.
I tillegg er det inngått
kontrakter på mindre beløp med eksponering
i britiske pund, svenske
kroner og danske kroner.
De lengste
kontraktene utløper i 2025.
Note 11
Garantier
Som ledd i den løpende drift av
selskapet har Norsk Hydro
ASA gitt forskjellige former
for garantier,
kontraktsgarantier, lånegarantier
og andre betalingsgarantier.
Kommersielle garantier
er i sin helhet
garantier på vegne av datterselskaper.
Beløp i millioner kroner
2024
2023
Kommersielle garantier
3 073
2 464
Sum ikke balanseførte
garantier
3 073
2 464
Innhold
Årsregnskap Norsk
Hydro ASA
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Note 12
Langsiktige lån
Beløp i millioner kroner
2024
2023
NOK
7 742
8 739
EUR
9 453
8 989
Sum usikrede lån
17 195
17 728
Leieavtaler
159
217
Utestående lån
17 354
17 944
Fradrag for første
års avdrag
(5 991)
(1 066)
Sum langsiktige
lån
11 363
16 879
Langsiktige lån per 31. desember
2024
som forfaller etter
2029
utgjorde 1.000 millioner kroner.
Se note 7.4
Kort- og langsiktige lån
i noter til konsernregnskapet
for ytterligere informasjon.
For en beskrivelse av
Hydros policy for finansiering og likviditet,
se
note 7.1 Kapitalstyring
i noter til konsernregnskapet.
Note 13
Antall aksjer, aksjeeiere
og egenkapitalavstemming
Norsk Hydro ASAs aksjekapital
per 31. desember 2024
var på 2.205.899.566 kroner fordelt på
2.009.015.998 ordinære aksjer pålydende
kroner 1,098. Per 31. desember
2024
hadde Norsk Hydro ASA
32.301.390 egne aksjer med en total
anskaffelseskost på
1.667 millioner kroner.
Se Endringer i egenkapital
for konsernet og
note 7.6 Egenkapital
for ytterligere informasjon.
Tabellen
viser aksjeeiere som har en
prosent eller mer av selskapets
totalt 2.009.015.998 utestående
aksjer
per 31. desember 2024, i henhold til Verdipapirsentralens
opplysninger.
Navn
Antall aksjer
Nærings-
og Fiskeridepartementet
688 314 558
Folketrygdfondet
139 375 344
State Street Bank and Trust Comp
1)
51 885 896
Citibank, N.A.
1)
50 589 355
State Street Bank and Trust Comp
1)
31 420 555
State Street Bank and Trust Comp
1)
31 306 152
JP Morgan Chase Bank, N.A., London
1)
28 614 519
State Street Bank and Trust Comp
1)
27 533 728
J.P. Morgan
SE
1)
23 108 742
JP Morgan Chase Bank, N.A., London
1)
22 547 090
Clearstream Banking
S.A.
1)
21 309 528
1)
Klientkonti eller lignende.
Endringer i egenkapital
Beløp i millioner kroner
Innskutt
egenkapital
Opptjent
egenkapital
Sum
egenkapital
31. desember 2023
31 492
16 838
48 330
Totalresultat
-
13 441
13 441
Avsatt utbytte
i 2023 ikke utbetalt
i 2024
-
15
15
Avsatt utbytte
-
(4 448)
(4 448)
Egne aksjer
1)
(2)
(2 249)
(2 251)
31. desember 2024
31 490
23 597
55 087
1) For detaljer om bevegelser i egne aksjer, se Endringer i egenkapital for konsernet samt
note 7.6 Egenkapital
Note 14
Driftsinntekter
Driftsinntekter i Norsk Hydro ASA
omfatter inntekter ved salg
av varer og tjenester til
datterselskaper,
hovedsakelig salg av energi produsert
ved morselskapets kraftverk til
datterselskapet Hydro Energi AS.
I
tillegg inngår tilskudd til forsknings-
og utviklingsaktiviteter.
Innhold
Erklæring fra styret
og konsernsjefen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Erklæring fra styret
og konsernsjefen
i Norsk Hydro
ASA
Norsk Hydro ASA (morselskapet
)
hadde et resultat etter skatt
på NOK 12 792 millioner i
2024 sammenliknet
med 15 064 millioner i 202
3.
Hydros styre foreslår å utbetale
et utbytte på 2,25 kroner
per aksje for 2024, til godkjenning
av generalforsamlingen 9.
mai 2025. Forslaget til
utbytte reflekterer selskapets
langsiktige politikk om å
gi sine aksjonærer et
forutsigbart utbytte. Hydros utbyttepolitikk
gir uttrykk for vår ambisjon
om å øke avkastningen til aksjonærene
over forretningssyklusen. Utbyttepolitikken
er å utbetale minst 50
prosent av justert resultat
etter skatt over
forretningssyklusen, med 1,25
kroner per aksje som
minimumsnivå.
I henhold til regnskapslovens paragra
f
2-2 (8),
bekrefter styret at regnskapet
er utarbeidet i samsvar med
forutsetningen om fortsatt
drift.
Oslo, 13. februar 2025
Rune Bjerke
Styreleder
Kristin F. Kragseth
Nestleder
Margunn Sundve
Styremedlem
Arve Baade
Styremedlem
Marianne Wiinholt
Styremedlem
Torleif Sand
Styremedlem
Espen Gundersen
Styremedlem
Peter Kukielski
Styremedlem
Bjørn Petter Moxnes
Styremedlem
Phillip Graham New
Styremedlem
Jane Toogood
Styremedlem
Eivind Kallevik
Konsernsjef
Innhold
Erklæring fra styret
og konsernsjefen
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
De delene av Hydros integrerte årsrapport for 2024 som er oppgitt i listen under utgjør styrets
årsberetning
Lovreferanse
Innhold
Referanse til kapitler
Side
Regnskapsloven
Rskl. 2-2 (1)
Opplysninger om
arten av virksomheten
og hvor virksomheten
drives, inkludert opplysning
om eventuelle filialer.
Brev til interessenter
Om Hydro
Vår virksomhet
5-7
11-12
11-30
Rskl. 2-2 (2), (3),
(4)
Oversikt over utviklingen
og resultatet av
selskapets virksomhet
og stilling, sammen
med en beskrivelse
av de
mest sentrale risikoer
og usikkerhetsfaktorer
selskapet står overfor,
herunder informasjon
om forsknings-
og
utviklingsaktiviteter.
Våre resultater
Risikostyring
Klimaendringer
31-37
48-65
78-86
Rskl. 2-2 (5)
En redegjørelse som
gir grunnlag for
å vurdere selskapets
framtidige utvikling,
inkludert om resultatet
for året er i
samsvar med tidligere
angitte resultatmål
og forventet utvikling
og begrunne
eventuelle avvik.
Brev til interessenter
Strategisk retning mot 2030
Våre resultater
5-7
19-20
31-37
Rskl. 2-2 (6)
Opplysninger om
finansiell risiko som
er av betydning
for å bedømme
selskapets eiendeler,
gjeld, finansielle
stilling og resultat.
Håndtering av usikkerhet
Økonomiske eksponeringer
Risikostyring
26
37
48-65
Rskl. 2-2 (7)
Opplysninger om
sentrale immaterielle
ressurser, og
hvilken måte
foretakets forretningsmodell
grunleggende
er
avhegngige
av slike ressurser, og
på hvilken måte
slike ressurser er
en kilde til verdiskapning
for virksomheten.
Brev til interessenter
Strategisk retning mot 2030
Bærekraft
5-7
19-20
71-142
Rskl. 2-2 (8)
Informasjon om
forutsetningen
om fortsatt drift.
Erklæring fra styret og konsernsjefen
220
Rskl. 2-2 (9)
Forslag til anvendelse
av overskudd eller dekning
av tap.
Resultatregnskap Norsk Hydro ASA
208
Rskl. 2-2 (10)
Opplysninger om
arbeidsmiljøet, en oversikt
over iverksatte
tiltak som har betydning
for arbeidsmiljøet
og særskilt
om skader, ulykker og sykefravær.
Egne arbeidstakere
117-124
Rskl. 2-2 (11)
Opplysninger om
forhold ved virksomheten,
herunder dets
innsatsfaktorer
og produkter,
som kan medføre
en ikke
ubetydelig påvirkning
på det ytre
miljø. Det skal opplyses
hvilke miljøvirkninger
de enkelte forhold
ved
virksomheten gir eller
kan gi, samt hvilke
tiltak som er eller
planlegges
iverksatt for å forhindre
eller redusere
negative miljøvirkninger.
Vår virksomhet
Risikostyring
Bærekraft
11-30
48-65
71-142
Rskl. 2-2 (12)
Opplysninger om
det er tegnet forsikring
for styrets medlemmer
og konsernsjefen
for deres mulige ansvar
overfor
selskapet og tredjepersoner
og i tilfelle om
forsikringsdekningen.
Norsk anbefaling for eierstyring og selskapsledelse –
seksjon 9
274
Rskl. 2-2 (13)
Aksjonærinformasjon:
En beskrivelse
av vedtektsbestemmelser
som begrenser
retten til å omsette selskapets
aksjer.
Ikke aktuelt
-
Rskl. 2-2 (13)
Aksjonærinformasjon:
En beskrivelsce
av hvem som
utøver rettighetene
til aksjer i eventuelle
ansatteaksjeordninger
når myndigheten
ikke utøves direkte
av de ansatte
som er omfattet av
ordningen.
Ikke aktuelt
-
Rskl. 2-2 (13)
Aksjonærinformasjon:
Avtaler
mellom aksjonærer
selskapet er
kjent med, som begrenser
mulighetene til å
omsette eller utøve
stemmerett for aksjer.
Ikke aktuelt
-
Rskl. 2-2 (13)
Aksjonærinformasjon:
Vesentlige
avtaler selskapet
er part i, hvis
vilkår trer i kraft, endres
eller opphører
som følge
av et overtakelsesbud
samt en redegjørelse
for vilkårene.
Ikke aktuelt
-
Rskl. 2-9
Redegjørelse om
foretaksstyring.
Eierstyring og selskapsledelse
Norsk anbefaling
for eierstyring og selskapsledelse
39-69
271-276
CSRD
Redegjørelse om
samfunnsansvar.
Bærekraft
71-142
Rskl. 2-10
Rapportering om betalinger
til myndigheter
mv. (land
-for-land-rapportering)
.
Land-for-land-rapportering
261-270
Likestilling-
og diskrimineringsloven
§ 26a
Redegjøre for den
faktiske tilstanden
når det gjelder kjønnslikestilling,
likelønn og
mangfold og
hva selskapet gjør
for å oppfylle
kravene.
Egne arbeidstakere
117-124
Allmennaksjeloven
§ 6-16 a og b
Lønn og annen
godtgjørelse til ledende
personer.
Lederlønnsrapport
(Report on executive
remuneration)
Hydro.com
Britisk og australsk
lovgivning om
moderne
slaveri (UK Modern
Slavery Act 2015
Australia Modern Slavery
Act 2018)
Åpenhetsloven (Norwegian
Transparency
Act 2021)
informasjon om
tiltak som er tatt for
å sikre at moderne
slaveri ikke finner
sted i Hydros
virksomhet eller
leverandørkjede.
Bærekraft
Egne arbeidstakere
Arbeidstakere
i verdikjeden
Berørte lokalsamfunn
117-124
125-130
131-136
Vedlegg
228
Alternative resultatmål
233
Tilleggsnoter til bærekraftsrapporten
261
Land-for-land rapportering
271
Styrets redegjørelse for eierstyring og selskapsledelse (NUES)
277
Opplysninger i henhold til likestillings- og diskrimineringsloven
279
Produksjonskapasitet og -volum
282
FNs bærekraftsmålindeks
284
Forutsetninger i veikart for lønnsomhet i Hydro 2030
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Alternative resultatmål
Alternative resultatmål, det vil si
finansielle måltall som ikke
er definert eller angitt i
relevant regelverk for
rapportering av historisk finansiell
informasjon, benyttes
av Hydro for å kunne gi supplerende
informasjon
ved å ekskludere poster som,
etter Hydros vurdering, ikke
gir en god indikasjon på periodisk
driftsresultat
eller kontantstrøm,
eller bør vurderes i en annen sammenheng
enn klassifisering etter sin art.
Finansielle alternative resultatmål er
ment å gi bedre sammenlignbarhet
av resultater og kontantstrømmer
fra periode til periode, og det er
Hydros erfaring at disse
ofte blir brukt av analytikere,
investorer og andre
aktører. Hydro benytter
disse resultatmålene internt i
arbeidet med resultatforbedringer ved
å sette
langsiktige finansielle mål og som
grunnlag for prestasjonsbasert lønn.
Hydros alternative resultatmål
er
justerte IFRS begreper som er definert,
beregnet og benyttet på en konsekvent
og transparent måte over
tid
og, der det er relevant, på tvers av
forretningsområdene og i konsernet
totalt. Operasjonelle mål som,
men
ikke begrenset til, volumer,
pris per tonn, produksjonskostnader
og forbedringsprogrammer er
ikke definert
som finansielle alternative resultatmål
i Hydro.
For å gi en bedre forståelse av
selskapets underliggende økonomiske
resultater for den aktuelle
perioden,
fokuserer Hydro på underliggende EBITDA
i beskrivelsen av periodiske
underliggende finansielle og
operasjonelle resultater og likviditet for
forretningsområdene
og for konsernet totalt, mens
effekter ekskludert
fra underliggende EBITDA, EBIT
og periodiske resultater omtales særskilt.
Finansielle alternative
resultatmål må ikke anses som
en erstatning for rapporterte resultater
i henhold til IFRS. Alternative
resultatmål er underlagt Hydros etablerte
interne kontrollrutiner.
Hydro's finansielle alternative resultatmål
EBIT
: Resultat før finansposter og
skatt.
Justert EBIT
: EBIT +/- poster ekskludert
fra justert EBIT som
beskrevet nedenfor.
EBITDA:
EBIT + avskrivninger og
nedskrivninger, justert
for investeringstilskudd.
Justert EBITDA
: EBITDA +/- poster
ekskludert fra justert EBITDA
som beskrevet nedenfor.
Justert resultat fra videreført virksomhet:
Resultat fra videreført virksomhet
+/- poster ekskludert fra justert
resultat som beskrevet nedenfor.
Justert resultat per aksje fra videreført
virksomhet:
Justert resultat fra videreført
virksomhet henført til
Hydros aksjonærer delt på vektet
gjennomsnitt av utestående ordinære
aksjer (jfr. note
7.6 til
konsernregnskapet).
Investeringer:
Tilgang til bygninger,
maskiner, inventar
og lignende (investeringer), langsiktige
verdipapirer,
immaterielle eiendeler,
langsiktige utlån og investeringer
i selskaper regnskapsført
etter
egenkapitalmetoden, inkludert beløp innregnet
gjennom virksomhetskjøp.
Netto gjeld:
Kort- og langsiktig rentebærende
gjeld justert for Hydros likviditetsposisjoner
Justert netto gjeld:
Netto gjeld justert for likviditet
som anses utilgjengelig for
betjening av gjeld,
pensjonsforpliktelser og andre gjeldslignende
forpliktelser.
Justert netto gjeld på justert EBITDA:
Justert netto gjeld/justert EBITDA.
(Justert) RoaCE
(avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital) er definert som
(justert) resultat etter
skatt
for de foregående 12 måneder
delt på gjennomsnittlig sysselsatt kapital
for de fire siste kvartalene.
(Justert) Resultat etter skatt er definert
som (justert) Resultat
før finansposter og skatt
minus Justert
skattekostnad. Siden RoaCE
representerer avkastningen til aksjonærer
og obligasjonseiere før betaling
av utbytte og renter, ekskluderer
justert skattekostnad skatteeffekter
av poster rapportert som
Finansinntekter (kostnader) og
skatteeffekt av elementer ekskludert
fra underliggende resultat.
Sysselsatt kapital
er definert som Egenkapital,
inkludert ikke-kontrollernde
eierinteresser pluss langsiktig og
kortsiktig rentebærende gjeld minus
Kontanter og kontantekvivalenter
og Kortsiktige investeringer.
Kontanteffektive investeringer:
Kjøp av bygninger,
maskiner, inventar
og utstyr pluss Kjøp av andre
langsiktige investeringer,
justert for elementer som ikke
anses å ha kontanteffekt.
Kontanteffekt fra endring i driftskapital:
Endring i Fordringer pluss/minus
endringer i Varebeholdninger
pluss/minus endringer i Leverandørgjeld
og annen kortsiktig gjeld som
rapportert i
kontantstrømoppstillingen.
Fri kontantstrøm:
Netto kontantstrøm tilført
fra driften minus Netto
kontantstrøm benyttet til
investeringsaktiviteter, justert
for Kjøp av kortsiktige investeringer
,
Salg av kortsiktige investeringer
og
netto kontantstrøm fra kort-
og langsiktige sikkerhetsstillelser.
Justeringer til EBIT,
EBITDA, resultat og resultat
per aksje
Hydro har definert to kategorier
av poster som justeres
for i resultater i alle forretningsområder,
i deleide
selskaper og på konsernnivå. En
kategori er midlertidige effekter
som er definert som
urealiserte endringer i
markedsverdi av visse derivater.
Ved realisering inngår
totaleffekten av endringer
i markedsverdi siden
anskaffelsestidspunktet i justert
EBITDA og justert EBIT.
Endringer i markedsverdi av
handelsporteføljene er
inkludert i justerte resultater.
Den andre kategorien omfatter
vesentlige poster som ikke
er direkte knyttet til
periodens virksomhet, som større
rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader,
større nedskrivninger på
bygninger, maskiner,
inventar og lignende,
effekter av salg av virksomhet
og driftsmidler,
samt andre
vesentlige poster av spesiell karakter,
og realiserte resultater av
valutaderivater som er benyttet
for
risikostyring. Vesentlighet
er definert som poster
med en verdi over 20 millioner
kroner. Alle
poster som
justerer resultater reflekterer en
reversering av transaksjoner bokført
i inneværende periode,
unntatt
valutaderivater. Deleide
selskaper har implementert
tilsvarende justeringer.
Urealiserte derivateffekter på LME-relaterte kontrakter
inkluderer urealiserte gevinster
og tap på kontrakter
verdsatt til markedsverdi som brukes
til operasjonell sikring
av forventede fremtidige kjøps-
og
salgstransaksjoner, både fast
-pris kontrakter med kunder
og leverandører og transaksjoner
der prisen
enda ikke er fastsatt. Inkluderer
også eliminering av endringer i
virkelig verdi av visse interne
fysiske
aluminiumkontrakter.
Urealiserte derivateffekter på kraft
-
og råvarekontrakter
inkluderer urealisert
gevinst og tap på innebygde
derivater i råvare-
og kraftkontrakter til bruk i Hydros
egen produksjon og på fysiske
og finansielle
kraftkontrakter brukt til styring av
prisrisiko og volumendringer.
Urealiserte verdiendringer
for
kraftkontrakter som er inngått i
en forretningsmodell med formål
om både å styre hydrologisk
risiko i egen
produksjon av vannkraft, variasjoner
i kraftbehov i nye forretningsaktiviteter
i Hydro, og å bidra
til
utbygging av nye prosjekter for produksjon
av fornybar energi justeres også
for. Justeringen omfatter
også eliminering av endringer i virkelig
verdi av innebygde derivater
i visse interne kraftkontrakter.
Vesentlige rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
inkluderer kostnader knyttet
til større prosjekter
og
som anses å ikke reflektere periodens
resultat i de enkelte anlegg eller virksomhet.
Slike kostnader
inkluderer sluttvederlag, demontering
og riving av installasjoner
og bygninger,
oppryddings aktiviteter som
overstiger juridiske forpliktelser
etc. Kostnader knyttet til regelmessige
og kontinuerlige forbedringstiltak
inngår i de underliggende resultatene.
Vesentlige bidrag til lokalsamfunn
i Brasil
gjelder avsetninger for
TAC- og TC-avtalene
som ble inngått
med
myndighetene i Parà og Ministèrio
Pùblico i 2018,
senere justeringer av
estimerte kostnader og visse
lignende avtaler
.
Bidrag gitt som del
av Hydros sosiale programmer i
områder der vi har virksomet,
herunder store enkeltdonasjoner som
annonseres og avsettes for samlet,
anses som nært tilknyttet
driften, og inngår derfor i justerte
resultater.
Andre effekter
inkluderer forsikringsoppgjør som
dekker skade på eiendeler,
forlik, etc. Forsikringsoppgjør
som dekker tapt inntekt i samme eller
tidligere perioder er inkludert
i justerte resultater.
Pensjon
inkluderer effekter
av endringer i pensjonsplaner
og tilhørende avkortning og
oppgjør.
Transaksjonsrelaterte
effekter
reflekterer (gevinst) tap
ved salg av virksomhet og/eller
individuelle større
eiendeler, netto (gevinst)
tap ved revurdering av verdi
av tidligere eide aksjer i forbindelse
med oppkjøp,
kostnad i forbindelse med lagerverdiendringer
relatert til slike transaksjoner,
i tillegg til oppkjøpskostnader
.
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Poster justert i selskaper regnskapsført
etter egenkapitalmetoden
reflekterer Hydros andel av
elementer
justert i underliggende resultat i Qatalum,
og er basert på Hydros definisjoner,
inkludert både
midlertidige
effekter og vesentlige elementer som
ikke anses å være en del
av underliggende resultater for
perioden.
Nedskrivninger (bygninger,
maskiner, inventar
og lignende, og immaterielle
eiendeler)
omfatter betydelige
nedskrivninger av eiendeler eller grupper
av eiendeler til estimert
gjenvinnbart beløp ved et identifisert
verdifall. Gevinst ved reversering av
nedskrivninger er tilsvarende
ekskludert fra underliggende
resultater.
Realisert (gevinst) tap på valutainstrumenter
for risikostyring
representerer valutaderivater som
inngås og
styres for å motvirke valutarisiko i
produktmargin, det vil si
forskjellen mellom salgsprisene for
produkter
som aluminium eller aluminiumoksid
i forhold til pris for råmaterialer
og energi som benyttes i
produksjonen. Realiserte innebygde
valutaderivater i visse kraftkontrakter
i Norge inngått i euro justeres
også for. Slike valutaeffekter
er klassifisert som valutagevinster
og -tap som inngår
i finanskostnader i
resultatregnskapet, og inngår i justert
EBITDA og justert EBIT.
Netto valuta (gevinst) tap:
Realiserte og urealiserte
gevinster og tap på kundefordringer
og leverandørgjeld i
utenlandsk valuta, lån og innskudd, innebygde
valutaderivater i enkelte
kraftkontrakter, kjøps
-
og
salgskontrakter av valuta til sikring
av netto fremtidige kontantstrømmer
fra driften, salgskontrakter
og
driftskapital, med unntak av realiserte
valutaeffekter på
instrumenter benyttet for risikostyring
som omtalt
over.
Beregnet skatteeffekt:
For å kunne presentere underliggende
årsresultat på sammenlignbar
basis med
underliggende driftsresultat, er
underliggende skatt justert for forventet
skattepliktig effekt av
elementer
ekskludert fra underliggende resultat
før skatt.
Andre justeringer til resultat fra
videreført virksomhet
inkluderer andre større finansielle
og skattemessige
effekter som ikke anses å være
en del av underliggende
resultat for perioden
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Justeringer av EBITDA
og EBIT per
segment og
for Øvrige aktiviteter
og elimineringer
1)
Millioner kroner
2024
2023
Urealiserte derivateffekter
LME-relaterte
kontrakter
(15)
-
Urealiserte derivateffekter
råmaterialkontrakter
(167)
412
Samfunnsbidrag
Brasil
2)
-
25
Nedskrivninger investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
3)
132
-
Hydro Bauksitt & Alumina
(50)
437
Urealiserte derivateffekter
kraftkontrakter
66
401
(Gevinst) / tap på
salg
4)
(321)
-
Nedskrivninger investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
5)
896
-
Transaksjonstilknyttede
effekter
6)
(35)
-
Netto valuta-
(gevinst) / tap
7)
(20)
(20)
Andre effekter
8)
(164)
164
Hydro Energy
422
544
Urealiserte derivateffekter
LME-relaterte
kontrakter
836
(1 667)
Urealiserte derivateffekterkraftkontrakter
16
103
(Gevinst) / tap på
salg
(60)
-
Vesentlige
rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
9)
55
-
Nedskrivninger investeringer
regnskapsført etter
egenkapitalmetoden
10)
52
-
Netto valuta-
(gevinst) / tap
7)
(322)
(320)
Andre effekter
11)
(642)
-
Hydro Aluminium
Metal
(65)
(1 884)
Urealiserte derivateffekter
LME-relaterte
kontrakter
(131)
215
Transaksjonsrelaterte
effekter
12)
-
120
Andre effekter
13)
(137)
-
Hydro Metal Markets
(269)
335
Urealiserte derivateffekter
LME-relaterte
kontrakter
(109)
(34)
Urealiserte derivateffekter
kraftkontrakter
(5)
(28)
Vesentlige
rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
14)
352
265
(Gevinst) / tap på
salg og andre transaksjonstilknyttede
effekter
15)
(9)
25
Andre effekter
16)
-
(107)
Hydro Extrusions
228
121
Urealiserte derivateffekter
LME-relaterte
kontrakter
17)
(1)
(43)
(Gevinst)/tap på salg
(14)
(25)
Netto valuta-
(gevinst) / tap
7)
(252)
(543)
Andre effekter
18)
(225)
26
Øvrige aktiviteter og
elimineringer
(492)
(585)
Justeringer av EBITDA
(225)
(1 033)
Nedskrivninger
Hydro Bauksitt
& Alumina
19)
-
3 773
Hydro Aluminium Metal
20)
-
628
Hydro Extrusions
21)
22
23
Justeringer av EBIT
(202)
3 391
1)
Negative tall indikerer
reversering av rapportert
gevinst og positive tall
indikerer reversering av
rapportert tap.
2)
Bidrag til lokalsamfunn inkluderer
avsetninger i forbindelse
med avtaler (TAC og TC) inngått
i 2018 med myndighetene
i Parà og
Ministèrio Pùblico, med
senere justeringer av estimerte
kostnader, og lignende
avtaler som ikke anses
som del av ordinær
virksomhet.
3)
Nedskrivninger i investeringer
regnskapsført etter egenkapitalmetoden
som driver virksomhet
innenfor fornybar energi
i Brasil.
4)
Gevinst ved salg av Rein,
som fra 24. juni 2024
er en felleskontrollert
virksomhet.
5)
Nedskrivninger i investeringer
regnskapsført etter egenkapitalmetoden
i Batterier og Rein. Nedskrivninger
i Rein i 2024 gjelder selskaper
som driver virksomhet
innenfor fornybar energi
i Brasil.
6)
Gevinst på Hydrovolt regnskapsført
etter egenkapitalmetoden
ved overgang til konsolidert
datterselskap
i august 2024.
7)
Realisert valutagevinst og
-tap fra risikostyringskontrakter
og innebygde
valutaderivater i kraft-
og råmaterialpriser.
8)
Andre effekter i Energy inkluderer
avsetning til potensielle
prosjektrelaterte
kostnader i forbindelse med
visse lovkrav, avsatt i 2023
og
reversert i 2024.
9)
Rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
i Hydro Aluminium Metal
gjelder Aluchemie.
10)
Nedskrivninger i investeringer
regnskapsført etter egenkapitalmetoden
som driver virksomhet
innenfor fornybar energi
i Brasil.
11)
Andel av kompensasjon
for kansellering av en
kontrakt for kjøp av
vindkraft fra produsenten
Markbygden i Nord-Sverige
ut over direkte
kostnader som påløp i
tilknytning til kontrakstavslutningen.
Innregnet verdi på 770
millioner kroner utgjør estimert
virkelig verdi av kravet.
12)
Transaksjonsrelaterte effekter i
Hydro Metal Markets
inkluderer oppkjøpskostnader
for Alumetal, og
realisasjon av revaluert
varebeholdning med lavere
margin i tredje
kvartal 2023.
13)
Andre effekter i Hydro Metal
Markets inkluderer
refundert toll i tilknytning
til den avhendede
Rolling-virksomheten.
14)
Vesentlige rasjonaliserings-
og nedstengingskostnader
inkluderer avsetninger
for kostnader
knyttet til reduksjon i overkapasitet
og
nedstenginger i Hydro Extrusions.
15)
Salg av produksjonsanlegg
i Hydro Extrusions, inkludert
justeringer av salgspris,
og oppkjøpskostnader.
16)
Andre effekter i Hydro Extrusions
gjelder en skatterelatert tvist
avgjort i 2023
for kostnader påløpt
før Hydros kjøp av de
omfattede
virksomhetene.
17)
Urealiserte derivateffekter
knyttet til kraftkontrakter
og LME-relaterte
kontrakter er resultat av
eliminering av endringer
i verdi av
innebygde derivater.
18)
Andre effekter i 2024 gjelder
refundert toll i tilknytning
til den avhendede
Rolling-virksomheten, og en
redusert avsetning for
salgskostnader. Andre effekter
i 2023 gjelder miljøavsetninger
knyttet til stengte anlegg
i Norge og Tyskland.
19)
Nedskrivning i Hydro Bauksitt
& Alumina gjelder nedskrivning
av goodwill og bygninger,
maskiner, inventar og lignende
i de
operasjonelle driftsanleggene.
20)
Nedskrivning i Hydro Aluminium
Metal reflekterer nedskrivning
av Hydros eierandel
i aluminiumverket
Tomago i Australia.
21)
Nedskrivning inkluderer nedskrivninger
av forskjellige anlegg
og eiendeler i Hydro
Extrusions.
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Justeringer av EBITDA
Millioner kroner
2024
2023
EBIT
16 487
9 592
Avskrivninger og nedskrivninger
10 170
13 815
Investeringstilskudd
(114)
(116)
EBITDA
26 543
23 291
Justeringer av EBITDA
(225)
(1 033)
Justert EBITDA
26 318
22 258
Justert resultat per
aksje
Millioner kroner
2024
2023
Årets resultat
5 040
2 804
Justeringer av årets
resultat
1) 2)
4 238
5 031
Justert resultat
9 278
7 835
Justert resultat henført
til ikke-kontrollerende
eiere
285
(799)
Justert resultat henført
til Hydros aksjonærer
8 993
8 634
Antall aksjer
1 998
2 029
Justert resultat per
aksje
4,50
4,26
1)
Se Andre nøkkeltall og justeringer
av EBIT i seksjonen
Finansielle resultater
2)
Justering av årets resultat
består av justering av
EBIT spesifisert over, nedskrivning
av et lån til Vianode
med 375 millioner
kroner, og
realiserte og urealiserte
valutaeffekter. Beløpene er etter
skatt, som for de fleste elementene
er beregnet med en
standard skattesats på
30 prosent.
Justert netto gjeld og justert
netto gjeld på justert EBITDA
Hydros kapitalstyring er beskrevet
i Note 7.1 Kapitalstyring
i Årsregnskapet, herunder
avstemminger og
sammenlignbar informasjon.
Justert RoaCE
Hydro benytter justert RoaCE
for å følge opp resultat og
lønnsomhet for konsernet
samlet og for de enkelte
forretningsområdene, både i absolutte
tall og relativt fra periode til
periode. Ledelsen vurderer
dette
resultatmålet til å gi en bedre
forståelse av avkastning på
investeringer over tid i
hver av de kapitalintensive
virksomhetene, og for oppnådd
resultat fra forretningsområdene.
Justert RoaCE beregnes
som (justert)
EBIT etter skatt delt på gjennomsnittlig
Sysselsatt kapital for de
respektive periodene.
EBIT etter skatt
Rapportert
Justert
Millioner kroner
2024
2023
2024
2023
Resultat før finansposter
og
skatt (EBIT)
16 487
9 592
16 284
12 983
Justert skattekostnad
1)
(6 110)
(4 656)
(5 884)
(4 475)
EBIT etter skatt
10 377
4 937
10 400
8 508
Sysselsatt kapital
Millioner kroner
Des 31
2024
Sep 30
2024
Jun 30
2024
Mar 31
2024
Des 31
2023
Sep 30
2023
Jun 30
2023
Mar 31
2023
Omløpsmidler
2)
57 109
56 224
54 849
55 609
52 753
55 761
59 091
59 869
Bygninger,
maskiner, inventar
og lignende
77 937
75 391
74 448
77 334
74 981
74 367
72 985
67 827
Andre anleggsmidler
3)
53 553
52 088
53 042
50 787
47 145
53 266
52 697
49 935
Kortsiktig gjeld
4)
(37 810)
(35 605)
(34 898)
(34 599)
(36 781)
(35 954)
(35 123)
(36 443)
Langsiktig gjeld
4)
(27 361)
(27 851)
(27 357)
(27 490)
(26 267)
(25 850)
(26 516)
(25 079)
Eiendeler holdt for salg
-
-
-
4 131
3 685
-
-
-
Forpliktelser i
avhendelsesgruppe
-
-
-
(129)
(141)
-
-
-
Sysselsatt kapital
123 428
120 246
120 085
125 642
115 374
121 591
123 135
116 108
Rapportert
Justert
Avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt
kapital (RoaCE)
2024
2023
2024
2023
Hydro
8,5%
4,1%
8,5%
7,1%
1)
Justert skattekostnad er beregnet
basert på rapportert
og underliggende
skattekostnad justert
for skatt på finansielle poster.
2)
Eksklusive kontanter og bankinnskudd,
samt verdipapirer.
3)
Eksklusive langsiktige
innskudd stilt som
sikkerhet for strategiske
og operasjonelle sikringsinstrumenter.
4)
Eksklusive banklån og annen
rentebærende gjeld.
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
5 år gjennomsnittlig justert
avkastning på gjennomsnittlig
sysselsatt kapital
Hydro har gitt en 5-års gjennomsnittlig
justert RoaCE for å reflektere
justert RoaCE for en lengre
periode
enn årlige observasjoner.
Justert RoaCE for 2020,
2021 og 2022 fremkommer i Alternative
resultatmål-
seksjonene i årsrapportene. Avstemmingene
for årene 2022 og 2021 er
tilgjengelig i årsrapporten
for 2022.
Avstemmingen for 2020 er tilgjengelig
i årsrapporten for 2020.
5 år gjennomsnittlig
justert avkastning
på gjennomsnittlig
sysselsatt
kapital
2024
2023
2022
2021
2020
5 år gjennomsnitt
Justert RoaCE
8,5 %
7,1 %
22,2 %
18,6 %
3,7 %
12,0 %
Kontanteffektive investeringer
Kontanteffektive investeringer er
et mål på kontanter
brukt til investering i bygninger,
maskiner, inventar,
o.l.,
og andre langsiktige investeringer
som rapportert i kontantstrømoppstillingen
for konsernet. Hydro bruker
dette måltallet for å optimalisere kapitalallokering.
Tallene
reflekterer videreførte virksomheter.
Millioner kroner
2024
2023
Investering i bygninger,
maskiner, inventar,
o.l.
(13 555)
(13 638)
Andre langsiktige
investeringer
(1 622)
(7 535)
Sum
(15 177)
(21 173)
Mottatte investeringstilskudd
99
105
Kontanteffektive
investeringer
(videreførte virksomheter)
(15 078)
(21 068)
Kontanteffekt fra endring i driftskapitalposter
Hydro bruker dette måltallet for
å overvåke og følge opp kontantgenerering
og finansielle resultater
.
Hydro
følger opp endringer i driftskapital-elementer
hovedsakelig ut fra kontanteffekter
av endringene, siden
endringer i balanseverdier i stor
grad er påvirket av omregning
fra utenlandsk valuta uten kontanteffekt.
Tallene reflekterer
videreførte virksomheter.
Millioner kroner
2024
2023
Endring i Fordringer
1)
(1 768)
1 017
Endring i Varebeholdninger
1)
(2 263)
7 155
Endring i Leverandørgjeld
og annen kortsiktig
gjeld
1)
(162)
(1 293)
Kontanteffekt fra endring
i driftskapitalposter
(videreførte virksomheter)
(4 193)
6 879
1)
Se Kontantstrømoppstilling
for konsernet
i Årsregnskapet.
Fri kontantstrøm
Fri kontantstrøm er et måltall for
netto kontantstrøm etter investeringsaktiviteter.
Hydro bruker dette
måltallet
i oppfølgingen av finansielle resultater.
Hydro bruker finansielle
derivater til risikostyring,
og definisjonen av
fri kontantstrøm ekskluderer derfor
virkningen fra endringer i innskudd
stilt som sikkerhet. I tillegg er
det gjort
en justering for kontanteffekten
fra netto salg (kjøp) av
kortsiktige verdipapirer,
ettersom disse er relatert
til
likviditetsstyring og ikke reflekterer
den underliggende kontantgenereringen
fra driftsaktiviteter. Hydro
mener
dette er en bedre illustrasjon
av den underliggende kontantgenereringen i
konsernet. Verdiene
inkluderer
kun videreførte virksomheter.
Millioner kroner
2024
2023
Netto kontantstrøm
tilført fra driften
1)
15 356
22 220
Justert for endringer
i innskudd stilt som
sikkerhet
2)
588
(1 617)
Justert for salg (kjøp)
av kortsiktige
verdipapirer,
netto
3)
(33)
39
Netto kontantstrøm
benyttet til investeringsaktiviteter
1)
(12 916)
(20 759)
Justert for kjøp av
kortsiktige investeringer
1)
3 148
659
Justert for salg av
kortsiktige investeringer
1)
(3 299)
(753)
Fri kontantstrøm
2 844
(211)
1)
Se Kontantstrømoppstilling
for konsernet i Årsregnskapet.
2)
Innskudd stilt som sikkerhet
gitt som kontanter, hovedsaklig
knyttet til strategiske og
operasjonelle sikringsinstrumenter
(se justert netto
gjeld).
3)
Verdipapirer brukt til likviditetsstyring,
tilgjengelig på kort varsel.
Endringer i disse midlene
reflekterer ikke underliggende
kontantgenerering fra driftsaktiviteter.
Innhold
Alternative
resultatmål
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Tilleggsnoter til
bærekraftsrapporten
Informasjon om miljømessige forhold
Klimaendringer
234
Note E1.4
Totale
klimagassutslipp
234
Note E1.5 Totale
klimagassutslipp
per type klimagass
235
Note E1.6
Energiforbruk
236
Note E1.7
Energy intensity
236
Forurensning
237
Note E2.4 Utslipp
til luft og vann
237
Note E2.5 Indirekte
ikke-klimagassutslipp
knyttet til
elektrisitetforbruk.
238
Note E2.6 Stoffer
som gir grunn til bekymring
(SoC / SVHC)
238
Vann
239
Note E3.2
Vannuttak
239
Note E3.3 Vanninteraksjon
i områder der vannforsyningen
er
under press
329
Biologisk mangfold og økosystemer
240
Note 4.3 Virksomhet
i nærheten av verneområder
240
Note 4.4 Fotavtrykk
og arealbruk
i aluminiumsverdikjeden
241
Note 4.5 Fotavtrykk
og arealbruk
i Hydro Energi
241
Note 4.6 Arealbruk
per land
242
Note 4.7 Overjord
flyttet i Paragominas
243
Ressursbruk og sirkulærøkonomi
244
Note 5.4 Utgående
materialstrømmer –
avfall etter komposisjon
244
Informasjon om sosiale forhold
E
gne arbeidstakere
245
Note S1.4 Opplæring
og utvikling
245
Note S1.5 Kollektive
forhandlinger
og sosial dialog
245
Note S1.6 Kjønn og
godtgjørelse
i Norge
246
Note S1.7 Mangfold
i ledelsen
246
Note S1.8 Lokal representasjon
247
Note S1.9 Mangfold
og inkludering i norske
datterselskap
247
Informasjon om forretningsetikk
Forretningsetikk
249
Note G1.3 Opplæring
i etterlvelse
249
Note G1.4 Inntektsskatt
249
Note G1.5 Sertifiseringer
250
Note G1.6 PArtnerskap
og forpliktelser
251
Note G1.7 ICMM Performance
Expectations
252
Annen informasjon
Innholdsindeks
for ESRS-rapporteringskrav
253
Liste over datapunkter
knyttet til andre
EU-regelverk
256
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E1 Tilleggsnoter om klimaendringer
E1.4
Totale
klimagassutslipp
i konsolidert
virksomhet
Rapporteringsprinsipper
Følgende utslipp er beregnet for Hydros konsoliderte virksomhet i henhold til ESRS E1-6. De
rapporterte
utslippene inkluderer
Scope 1
og 2 GHG-utslipp
på 100 prosent
basis for fullt
konsoliderte
enheter,
og på en
egenkapitalbasis
for Hydros
joint operation,
Toma
go.
Scope 1 og
lokasjonsbaserte
Scope 2
GHG-utslipp
for de ikke
-kontrollerte
smelteverkene
Alouette
og
Qatalum er inkludert
i de rapporterte
Scope
3 kategori 15
-utslippene,
på en egenkapitalbasis.
Hydros
andel av
GHG-utslipp
fra det naturgassfyrte
kraftverket
ved Qatalum
er inkludert
i Scope 2-utslippene
.
Hydro har operasjonell
kontroll over
eiendeler knyttet
til to ikke-konsoliderte
fellesordninger:
kraftverkene
til vannkraftprodusenten
Lyse Kraft
DA og Tonstad
vindpark.
Totale
ikke-konsoliderte
klimagassutslipp
fra disse ordningene
utgjorde 110
tonn CO
2
-ekvivalenter i 2024.
For 2024
rapporterer
Hydro også
scope 2-utslipp
i henhold
til markedsbasert
tilnærming
i tråd med
kravene i ESRS.
Hydro har
grønne kraftkjøpsavtaler
(PPAer)
som dekker
strømforbruket
i Norge
og
noen av ekstruderingsanleggene
i Europa
og Nord
-Amerika.
Noen av
Hydros ekstruderingsanlegg
har
også installert
solcellepaneler
og vindmøller
på stedet. PPAene
i Norge
dekker 100
prosent av
strømforbruket
i Norge,
og omtrent
60 prosent
dekkes av
en intern PPA
med Hydro Energy
hvor
energiattributtsertifikatene
kanselleres.
Resten av
energiforbruket
i Norge
dekkes av
grønne PPAer,
men energiattributtsertifikatene
(EAC) kanselleres
ikke av
energileverandøren.
For Hydro-anlegg
som
ikke har installert
fornybar energiproduksjon
på stedet eller
ikke har
en kraftkjøpsavtale
med EACer,
brukes restblandingsutslippsfaktorer
for å beregne
scope 2-utslipp
i henhold
til markedsbasert
tilnærming.
De anvendte
restblandingsutslippsfaktorene
er enten fra
AiB, NORSUS,
Green-ethe
Australian
Government
eller IEA. For
Hydro-anlegg
med fornybar
elektrisitetsproduksjon
på stedet
settes utslippsfaktoren
for elektrisitet
til null, og
for anlegg
med en grønn
PPA
hvor EACene
kanselleres,
brukes utslippsfaktorene
angitt i PPAene,
eller settes til
null hvis ikke
definert.
Tabellen
inkluderer
konsoliderte
brutto markedsbaserte
scope 2-utslipp,
som anerkjenner
grønne
PPAer
som dokumentasjon.
På egenkapitalbasis
vil dette tilsvare
2,75 millioner
tonn CO
2
e. Hvis
residualfaktorer brukes
for kontrakter
uten EACer,
vil scope 2-utslippene
tilsvare 5,66
millioner tonn
CO
2
e. Hydro
mener at bruk
av restblandingsfaktorer
gir et feilaktig
bilde av
markedsbaserte
scope 2-
utslipp.
Tilbakeskuende
Milepæler og mål
1) 2)
Alle tall I millioner
tonn CO
2
e
2018
2023
2024
% N /
N-1
2025
2030
2050
Årlig %
mål /
basisår
Scope 1 klimagassutslipp
Totale
Scope 1 klimagassutslipp
6,09
6,82
6,36
93 %
10%
reduk-
sjon
30%
reduk-
sjon
Netto-
null
Prosent av Scope
1 klimagassutslipp
fra
regulerte ordninger
for klimakvotehandel
(%)
24 %
25 %
Scope 2 klimagassutslipp
Totale
lokasjonsbaserte
Scope 2
klimagassutslipp
2,31
1,59
1,56
98 %
10%
reduk-
sjon
30%
reduk-
sjon
Netto-
null
Totale
markedsbaserte
Scope 2
klimagassutslipp
6,61
Vesentlige Scope
3 klimagassutslipp
Totale
indirekte (Scope
3) klimagassutslipp
24,06
16,38
15,35
94 %
30%
reduk-
sjon
1 Kjøpte varer og
tjenester
18,60
10,99
10,06
3 Drivstoff-
og energirelaterte
aktiviteter
(ikke inkludert I Scope
1 eller Scope
2)
0,86
0,84
0,76
4 Oppstrøms transport
og distribusjon
0,31
0,26
0,26
9 Nedstrøms transport
og distribusjon
0,06
0,06
0,05
10 Bearbeiding
av solgte produkter
1,40
1,40
1,40
15 Investeringer
2,83
2,83
2,82
Totale klimagassutslipp
Totale
klimagassutslipp
(lokasjonsbasert)
32,46
24,8
23,3
94 %
Totale
klimagassutslipp
(markedsbasert)
28,3
1) Reduksjonsmål for Scope
1 og 2-utslipp viser
til Hydros strategiske målsetting
for summen av Scope
1- og Scope 2-utslipp,
og viser ikke
til
utslipp på konsolidert basis
iht. ESRS-definisjonene. Se
Note E1.1 for mer informasjon.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro rapporterer ikke
en beregning
av årlige reduksjonsmål
basert på Hydros
mellomlange
og langsiktige mål.
Dette
skyldes at årlige utslipp
varierer avhengig
av eksterne forhold
som etterspørselsdrevne
variasjoner i produksjonsvolumer,
og at omberegninger
av basisutslipp
etter porteføljeendringer
også vil endre
beregningen
av slike årlige mål.
E1.5
Totale klimagassutslipp
per type klimagass
Rapporteringsprinsipper
Fordeling av
rapporterte
direkte klimagassutslipp
i konsoliderte
aktiviteter,
etter type
klimagass.
Tallene
rapporteres i
CO
2
-ekvivalenter
for hver
type klimagass.
GRI-referanse:
GRI 305-5
(2016).
Direkte klimautslipp
per klimagasstype
– konsoliderte
aktiviteter
Millioner tonn CO
2
e
2024
2023
2022
2021
2020
CO
2
6,10
6,54
6,84
7,28
6,63
PFC (perfluorocarbon)
0,12
0,12
0,15
0,28
0,21
Andre klimagasser
0,00
0,00
0,00
0,00
0,00
Total
6,22
6,66
7,00
7,57
6,84
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E1.6
Energiforbruk
Rapporteringsprinsipper
Totalt
energiforbruk
i Hydros
konsoliderte
aktiviteter,
rapportert etter
energibærer.
Energiforbruk
inkluderer energi
generert av
Hydro-operasjoner
samt kjøpt
energi. Energibruk
inkluderer
energitap i
vannkraftverk.
Andre rapporterte
energikilder
inkludere
r
oppvarming,
kjøling og
damp generert
i Hydro-
operasjoner
samt kjøpt
damp og
varme i forretningsområdet
Extrusions.
GRI-referanse:
GRI Standarder
302-1 (2016).
Energiforbruk per
energibærer –
konsoliderte aktiviteter
Megawatt timer
(MWh)
2024
2023
2022
2021
2020
Kull
2 937 008
3 179 541
3 719 862
3 627 597
3 880 638
Elektrisitet
18 836 925
18 275 543
21 763 317
21 536 416
15 388 929
Diesel
465 521
616 393
513 675
435 030
385 464
Bensin
299
468
424
494
310
Varme
36 126
46 552
50 389
53 585
44 524
Tungolje
4 121 769
7 602 343
7 240 639
8 041 564
6 580 532
Fyringsolje
717
659
653
865
6 800
Naturgass
6 651 089
3 503 332
3 545 356
3 792 200
3 496 749
Flytende naturgass
299 242
301 411
302 591
308 444
318 866
Andre hydrokarboner
6 753
6 917
6 814
6 542
-
Totalt energiforbruk
33 355 447
33 533 158
37 143 719
37 802 739
30 102 811
All Hydros
energiforbruk
er knyttet til
aktiviteter
i sektorer
som er klassifisert
som høy
påvirkning på
klima
(gruvedrift,
produksjon,
elektrisitet).
I et normalt
år driver
Hydro 13,7
TWh fornybar
elektrisitetsproduksjon
i
det nordiske
markedet. Justert
for eierandel
tilsvarer
dette en egenproduksjon
på 9,4 TWh,
som utgjør
omtrent 70
prosent av
det totale
elektrisitetsforbruket
i 2024.
Reduksjonen
i totalt energiforbruk
i 2024
skyldes lavere
energiforbruk
ved de
norske smelteverkene.
Alle heleide
smelteverk,
seks omsmeltere
og 19 ekstruderingsanlegg
er også sertifisert
i henhold til
ISO
50001 energistyringssystem,
som representerer
66 prosent
av Hydros
totale strømforbruk.
Andelen fornybar
energi av det
totale energiforbruket
i Hydros konsoliderte
aktiviteter
er estimert
til 41,2
prosent i 2024.
Forbruket
av fornybar
energi er
estimert basert
på totalt energiforbruk
etter energibærer
og
data om landspesifikk
energimiks i
strømnettet
fra International
Energy Agency
(IEA) oppdatert
i 2023.
Elektrisitet fra
biobrensel,
avfall, vannkraft,
geotermisk
energi, solenergi,
vindkraft og
tidevann
anses som
fornybar.
Rundt 3
prosent av
energiforbruket
kommer fra kjernekraft
basert på lan
dspesifikk
gridmiks.
E1.7
Energiintensitet
Rapporteringsprinsipper
Energiforbruket
ved aluminaraffinering
på Alunorte
beregnes
basert på
totalt energiforbruk
ved Alunorte
delt på total
aluminaproduksjon.
Energiforbruket
i Hydros
konsoliderte
smelteverk
beregnes basert
på direkte strømforbruk
i
elektrolyseprosessen
per kg aluminium.
Energiforbruket
basert på
nettoinntekter
beregnes
basert på
totalt energiforbruk
i Hydros konsoliderte
aktiviteter,
delt på totale
inntekter som
rapportert
i Hydros konsoliderte
resultatregnskap.
GRI-referanse:
GRI Standarder
302-3 (2016).
Energiintensitet
2024
2023
2022
2021
2020
MWh per tonn alumina
2,20
2,21
2,21
2,10
2,13
MWh per tonn aluminium
14,13
14,03
13,88
14,00
14,07
Totalt
energiforbruk
i 2024 var
578,9 MWh per
million NOK
omsetning.
Energiforbruk
basert på
nettoinntekter
er et ESRS-rapporteringskrav,
men ikke
et operasjonelt
mål for Hydro,
da verdien vil
variere
avhengig av
markedspriser.
Verdien
beregnes
basert på totalt
energiforbruk
og nettoinntekter
fra
konsoliderte
aktiviteter,
siden Hydro-gruppen
er klassifisert
som operasjon
i en sektor
med høy
klimaeffekt,
selv om
en betydelig
del av de
totale inntektene
er knyttet til
aktiviteter
i sektorer
med lav
klimaeffekt,
som fornybar
energi. Se
Note 1.4
til det konsoliderte
regnskapet
for informasjon
om inntekter
etter segment.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E2 Tilleggsnoter til
forurensning
E2.4 Andre
klimagasser
Rapporteringsprinsipper
Totalt
rapporterte
utslipp av
andre gasser
enn klimagasser
i Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Utslipp til luft
overvåkes
forskjellig
avhengig av
utslippets
art og kilde.
Som et
minimum vil
et anleggs
miljøtillatelser
diktere overvåkningssteder,
hyppighet og
metodikk samt
juridiske
rapporteringskrav.
Hvis
det er behov
for ytterligere
utslippsdata
utover lovkravene,
inkluderes
disse også
i et anleggs
overvåkningsplan.
Utslippene
rapportert
nedenfor omfatter
forurensninger
utsendt fra
steder som
overskrider
grensene
oppført i vedlegg
II til EU
E-PRTR.
Rapporterte
tall er basert
på kontinuerlig
overvåking,
periodisk
måling, lokasjonsspesifikke
utslippsfaktorer,
generiske
utslippsfaktorer
eller en annen
form for
estimater.
I 2024 har
Hydro oppdatert
de generiske
utslippsfaktorene
for andre
utslipp enn
klimagassutslipp
fra forbrenning
av fossil energi.
Utslippsfaktorene
for ikke-klimagassutslipp
fra
stasjonær forbrenning
er basert
på siste faktorer
som er publisert
av Statistisk
Sentralbyrå
(SSB), sist
oppdatert i
2023, med
unntak
av sot som
er basert på
Tier I-faktorene
fra EMEP/EEA
air pollutant
inventory guidebook
2023. Utslippsfaktorer
for mobil forbrenning
er basert på
Tier II-faktorene
fra
EMEP/EEA
air pollutant
inventory guidebook
2023. Der
hvor fabrikker
har utviklet spesifikke
utslippsfaktorer
basert på egne
oppnådde
resultater,
brukes
disse istedet
for Hydros
generiske
utslippsfaktorer.
Se også
Appendix
for ytterlige
re data knyttet
til utslipp.
Totale
utslipp av PAH
-relaterte
forurensninger
inkluderer
ikke data
fra Albras,
vårt joint
venture-
smelteverk i Barcarena,
Brasil.
Under brasiliansk
lovgivning
er det ikke et
lovkrav for
Albras å
måle
denne gruppen
av utslipp,
så dataene
eksisterer ikke.
Hydro vil
arbeide med
å lukke dette
datagapet
i
2025.
GRI-referanse:
GRI-standardene
305-7 (2016).
Utslipp til luft
Metrisk tonn
2024
Svoveldioksid (SO2)
14 770
Nitrogenoksid (NOx)
3 832
Partikler / svevestøv
(PM10)
2 745
Ikke-metanholdige
flyktige organiske
forbindelser (NMVOC)
116
Antracen
0,06
Naftalen
1,97
Fluor og uorganiske
forbindelser
(HF)
428
Klor og uorganiske
forbindelser (som
HCl)
35
Dioksiner og furaner
(PCDD og PCDF)
0,009
Arsen og forbindelser
(som As)
0,15
Krom og forbindelser
(som Cr)
0,89
Kobber og forbindelser
(som Cu)
0,11
Kvikksølv og forbindelser
(som Hg)
0,49
Nikkel og forbindelser
(som Ni)
4,36
Utslipp til vann
Metrisk tonn
2024
Polysykliske aromatiske
hydrokarboner
(PAH)
1)
0,14
Naftalen
0,50
Fluoranten
0,08
Benzo(g,h,i)perylen
0,02
Fluorider (som total
F)
214
Arsen og forbindelser
(som As)
0,03
Krom og forbindelser
(som Cr)
0,38
Kobber og forbindelser
(som Cu)
0,15
Nikkel og forbindelser
(som Ni)
0,16
Sink og forbindelser
(som Zn)
0,31
1) PAH-utslipp inkluderer ikke utslipp
fra Albras
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E2.5 Indirekte
ikke-klimagassutslipp
knyttet til
elektrisitetsforbruk
Rapporteringsprinsipper
I 2024 har
Hydro utviklet
utslippsfaktorer
for å beregne
indirekte
ikke-klimagassutslipp
knyttet til
elektrisitetsforbruk,
lignende
tilnærmingen
som brukes
for å beregne
scope 2 klimagassutslipp.
Beregningene
er basert
på data om
landspesifikk
energimiks
fra International
Energy Agency
(IEA)
og
utslippsfaktorer
fra EMEP/EEA
air pollutant
inventory
guidebook
2023.
Rapporteringen
er knyttet til
Hydros medlemskap
i Alliance
for Clean
Air og ble
utviklet i samarbeid
med Stockholm
Environment
Institute.
Total non
-GHG emissions
from electricity consumption
(tonnes)
2024
2023
Black Carbon
119,1
121,8
Carbon monoxide
(CO)
899,7
920,8
NM VOC
70,0
71,7
Nitrogen oxide (NOx)
2 945,6
3 022,9
Particulate Matter
(PM10)
719,1
736,2
Particulate Matter
(PM2.5)
592,9
606,8
Sulphur dioxide (SO2)
6 326,0
6 512,1
E2.6 Stoffer
som gir
grunn til bekymring
(SoC / SVHC)
Rapporteringsprinsipper
Den totale
mengden
stoffer av
bekymring
(SoC) og
stoffer
av svært høy
bekymring
(SVHC) som
genereres
eller anskaffes
og brukes
i Hydros
produksjonsaktiviteter.
Det er betydelig
usikkerhet i
de rapporterte
dataene. Hydros
interaksjon
med SoC og
SVHC
er
hovedsakelig
som en
del av blandinger,
som maling
og løsemidler
brukt i overflatebehandling
av
ekstruderte
aluminiumprofiler,
bek brukt
til anodeproduksjon
og kryolittbad
brukt i primæraluminium.
Stoffer rapporteres
som summen
av blandinger
som inneholder
SoC og SVHC,
etter hovedfareklasser,
basert på
mengden av
blandingene
som ble
brukt i rapporteringsåret.
Data om innhold
per blanding
er
ikke tilgjengelig
på et konsolidert
nivå,
og mange
stoffer
er klassifisert
i flere fareklasser
.
Summen
av
stoffene rapportert
etter fareklasse,
nedenfor,
gjenspeiler
derfor ikke summen
av blandinger
som
inneholder stoffer
som genereres
eller brukes
i produksjonsaktiviteter.
Stoffer brukt
i ikke-produksjonsaktiviteter,
som konstruksjon,
vedlikehold
og reparasjon,
forskning og
laboratorium,
og andre
stoffer brukt
i mengder
under ett tonn
per år,
er ikke inkludert.
.
Substances
of concern / very high
concern
Hazard class
Tonnes
SoC
Tonnes
SVHC
Carcinogenicity
categories 1 and
2
83 264
78 599
Chronic hazard
to the aquatic environment
categories 1 to
4
33 303
Endocrine disruption
for human health
27
27
Endocrine disruption
for the environment
34
0
Germ cell mutagenicity
categories 1 and
2
78 723
27
Persistent, Mobile and
Toxic
or Very Persistent
and Very
Mobile
4
Persistent, bioaccumulative
and toxic or very
persistent, very
bioaccumulative
properties
78 553
78 535
Reproductive toxicity
categories 1 and
2
84 322
53
Respiratory sensitisation
category 1
109
Skin sensitisation
category 1
82 351
Specific target organ
toxicity,
repeated exposure
categories 1 and
2
23 876
Specific target organ
toxicity,
single exposure
categories 1 and
2
47
Negatively affects
the re-use and recycling
of materials in
the product
115 308
Det meste
av de rapporterte
blandinge
ne som inneholder
SoC og SVHC
er anskaffe
t
for bruk i Hydro.
Majoriteten
av de rapporterte
blandinger
brukes til
anodisering,
maling,
pulverlakkering
og annen
overflatebehandling
av ekstruderte
aluminiumprofiler,
anodeproduksjon
eller produksjon
av
primæraluminium.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E3 Tilleggsnoter
til vannressurser
E3.2 Vannuttak
Rapporteringsprinsipper
Totalt
vannuttak
etter land
og vanninteraksjon
i Hydros
konsoliderte
aktiviteter.
Alle operasjoner
knyttet
til aluminiumverdikjeden
opprettholder
en vannbalanse,
i tråd med
regulatoriske
krav og
minimumskravene
til offentliggjøring
diktert av
ICMMs Water
2021 Water
Reporting:
Good practice
guide. Dette
inkluderer
volum av
uttak (etter
kvalitet og
kilde), utslipp
(etter kvalitet
og destinasjon),
forbruk (etter
type) og
prosentandelen
av det operasjonelle
vannbehovet
som dekkes
av vann gjenbruk
og/eller resirkulering,
hvis aktuelt.
Metoder for
å beregne
disse verdiene
er stedsspesifikke.
Der
operasjonelle
steder mottar
vannforsyningen
fra tredjeparter,
som kommunal
vanninfrastruktur,
er
mengdene
basert på fakturerte
volumer gjennom
året. I operasjoner
som håndterer
sin egen
vannuttak
og utslipp,
kan dataene
måles direkte
ved bruk
av strømningsmålere,
eller beregnes
ut fra
pumpekapasitet
og driftstider.
Hydro har
tilfeller av "Annet
håndtert vann"
(dvs. vann
som må håndteres
aktivt, men som
ikke går
inn i det
operasjonelle
vannsystemet
som brukes
til å dekke
det operasjonelle
vannbehovet),
så denne
parameteren
er ikke inkludert
i vår konsoliderte
rapportering.
Vi overvåker vannbruk i bygging og utvikling
av nye energiprosjekter, inkludert vann til byggeprosesser
og menneskelig
forbruk. Vannforbruket
i Hydro Reins
prosjekter
er ikke vesentlig
i volum sammenlignet
med forbruket
i andre aktiviteter.
Alt vannbruk
i bygging
og utvikling
av nye energiprosjekter
leveres
av
tredjeparter.
GRI referanse:
GRI Standards
303-3, 303-4
og 303-5 (2018).
Totalt vannuttak,
etter land
Millioner m
3
2024
2023
2022
2021
2020
Norge
216,3
212,6
218,0
216,1
224,8
Brasil
1)
59,4
63,4
62,0
67,1
54,5
USA
3,4
3,9
4,5
4,8
4,3
Resten av verden
3,4
3,8
4,2
4,7
3,9
Totalt vannuttak
282,5
283,7
288,7
292,8
287,5
1) Inkluderer 15,5 millioner
m3 regnvann
som behandles og slippes
ut. Dette tallet varierer
med nedbørsmengden.
E3.3
Vanninteraksjon
i områder
der vannforsyningen
er under press
Vanninteraksjon
i områder der
vannforsyningen er
under press
Millioner m
3
Høy
kvalitet
Lav
kvalitet
2024
2023
2022
2021
2020
Antall steder
34
34
34
34
34
Vannuttak, etter
kilde
Uttak av Overflatevann
-
0,1
0,1
-
-
-
-
- Elv, bekk,
innsjø
-
-
-
-
-
-
-
- Oppsamling av regnvann
-
0,1
0,1
-
-
-
-
Grunnvann
-
0,1
0,1
0,1
0,1
0,1
-
Sjøvann
-
-
-
-
-
-
-
Tredjepartsforsyning
-
1,0
1,0
1,3
1,4
1,4
1,2
Totalt vannuttak,
etter kilde
-
1,2
1,2
1,4
1,5
1,5
1,3
Vannutslipp, etter
destinasjon
Overflatevann
-
-
-
0,1
0,1
0,1
0,1
Grunnvann
-
-
-
-
-
-
-
Sjøvann
-
-
-
-
-
-
-
Tredjepartsforsyning
0,7
0,1
0,8
1,0
1,0
1,1
0,9
Totalt vannutslipp
0,7
0,2
0,9
1,0
1,1
1,1
1,0
Totalt vannforbruk
-
0,3
0,3
0,4
0,4
0,4
0,3
Total gjenbruk/resirkulering
av
vann
-
-
-
-
-
-
-
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4 Tilleggsnoter til biologisk
mangfold
og økosystemer
E4.3 Virksomhet
i nærheten
av verneområder
Rapporteringsprinsipper
Tabellen
oppsummerer konsoliderte Hydro
-eiendeler innen verdikjeden for
aluminium, som er lokalisert
i
eller nær biologisk sensitive områder,
slik de er definert av ESRS
(dvs. lovbeskyttede områder,
nøkkelområder for biologisk mangfold
og UNESCOs verdensarvsteder).
Avstanden som brukes
for å
definere om en eiendel ligger nær
et biologisk sensitivt område, avhenger
av den primære aktiviteten
som
utføres av eiendelen, og er oppgitt i
tabellen under kolonnen merket
«nærhetsområdet»
Tabellen inkluderer
kun eiendeler som er
knyttet til aktiviteter som potensielt
kan ha en innvirkning
på
biologisk sensitive områder.
Operasjoner knyttet til aktiviteter
med svært lav sannsynlighet
for å påvirke
biologisk sensitive områder er utelatt
fra listen.
Av de nevnte eiendelene er
bauxittgruven i Paragominas
den eneste eiendelen som
med sikkerhet har en
påvirkning på et biologisk sensitivt område,
ettersom den overlapper med
et nøkkelområde for biologisk
mangfold kalt Rio Capim.
GRI-referanse:
GRI-standardene
304-1 (2016).
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydros aktivitet
i nærheten av områder
med sensitivt biologisk
mangfold
Anleggsnavn
Land
Forretnings-
område
Hoved-
aktivitet
Eier-
andel
Nærhets
område,
avstand
(km)
Nærhets
område
(Km
2
)
Juridisk
beskytt
et
område
KBA
Unesco
WHS
Paragominas
Brasil
Bauxite & Alumina
Gruvedrift
100
30
187,53
1
1
-
Alunorte
Brasil
Bauxite & Alumina
Rafinering
62
20
45,28
2
1
-
Albras
Brasil
Aluminium Metal
Smelteverk
51
20
1,88
2
1
-
Ardal
Norge
Aluminium Metal
Smelteverk
100
20
0,33
6
-
-
Hoyanger
Norge
Aluminium Metal
Smelteverk
100
20
0,14
8
-
-
Husnes
Norge
Aluminium Metal
Smelteverk
100
20
0,36
39
-
-
Karmoy
Norge
Aluminium Metal
Smelteverk
100
20
2,26
24
-
-
Qatalum
Qatar
Aluminium Metal
Smelteverk
50
20
1,79
1
-
-
Slovalco
Slovakia
Aluminium Metal
Smelteverk
55
20
0,64
67
-
-
Sunndal
Norge
Aluminium Metal
Smelteverk
100
20
0,7
16
1
-
Atessa Buildex
Italia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,07
10
1
-
Avintes
Portugal
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,02
3
-
-
Delhi
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,2
9
-
-
Drunen
Nederland
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
9
2
-
Feltre
Italia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,07
16
3
1
Ghlin
Belgia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,26
22
1
-
Itu
Brasil
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,09
2
-
-
Ludenscheid
EE
Tyskland
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
78
-
-
Monett
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,09
1
-
-
Navarra
Spania
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,08
9
1
-
Phoenix
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,04
-
1
-
Puget
Frankrike
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,05
11
1
-
Spanish Fork
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,11
7
-
-
St Augustine
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,63
6
-
-
The Dalles Cast
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,1
7
-
-
Tibshelf
Storbritannia
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,04
31
1
-
Toronto
Canada
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,01
2
-
-
Utinga
Brasil
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,08
4
-
-
Vetlanda EE
Sverige
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,16
33
-
-
Yankton
USA
Extrusions
Resirkulering
100
10
0,09
10
1
-
Alumetal Gorcyze
Polen
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,06
10
4
-
Alumetal Kety
Polen
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,04
5
1
-
Alumetal
Komaron
Ungarn
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,11
25
3
-
Alumetal Nowa
Sol
Polen
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,11
9
1
-
Azuqueca
Spania
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,09
4
1
-
Cassopolis
USA
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,4
4
-
-
Clervaux
Luxemburg
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,05
51
6
-
Deeside
Storbritannia
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,05
19
-
-
Henderson
USA
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,07
4
-
-
Luce MM
Frankrike
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,09
1
-
-
Rackwitz MM
Tyskland
Metal Markets
Resirkulering
100
10
0,08
19
2
-
Hydros vannkraftoperasjoner
i nærhet til områder
med sensitivt biologisk
mangfold
Anleggsnavn
Juridisk beskyttet
område
Overlapp med juridisk
beskyttet område
(ha)
KBA
UNESCO WHS
RSK
8
21 894
-
-
Fortun
4
19 200
-
-
Tyin and Holsbru
3
18 017
-
-
Stavanger
10
16 928
-
-
Telemark
11
105 253
1
-
Vigelandfoss
-
-
-
-
Tabellen
viser en oversikt over Hydros vannkraftoperasjoner
som ligger i eller nær
områder med sensitivt
biologisk mangfold, slik de er
definert av ESRS (dvs. lovlig
beskyttede områder,
nøkkelområder for biologisk
mangfold og UNESCOs verdensarvsteder).
Nærhet til områder
med sensitivt biologisk
mangfold ble definert
som antallet lovlig beskyttede områder,
KBAs og UNESCO verdensarvsteder
som krysset det definerte
påvirkningsområdet for de enkelte
vannkraftoperasjonene. Drift i
nærhet til disse områdene
betyr ikke at
driften har en negativ innvirkning
på de biologiske mangfoldsverdiene
som disse klassifiseringene
ble tildelt
for, og i mange av disse
tilfellene er operasjonen
eldre enn etableringen av klassifiseringen.
Vind-
og solkraftoperasjoner
i nærhet til områder
med sensitivt
biologisk mangfold
Anleggsnavn
Juridisk beskyttet
område
Overlapp med juridisk
beskyttet område
(ha)
KBA
UNESCO WHS
Stor-Skalsjön
30
-
-
-
Ventos de São Zacarias
1
790
-
-
Mendubim
-
-
-
-
Boa Sorte
2
-
-
-
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4.4 Fotavtrykk og arealbruk i aluminiumsverdikjeden
Rapporteringsprinsipper
Tabellen
oppsummerer arealet som er
okkupert av konsoliderte Hydro
-eiendeler innen verdikjeden for
aluminium, etter aktivitet og primær
naturtype i landskapet der eiendelene
er lokalisert. Naturtypen
er
klassifisert i henhold til UNEP-WCMC's
globale kart over terrestriske
naturtyper. Angitt
areal representerer
den totale eiendomsflaten til eiendelene,
som kan være større enn
det faktiske fotavtrykket til
infrastrukturen og inkludere ikke-operasjonelle
landområder.
GRI-referanse:
GRI-standardene
304-1 (2016).
Verdikjedefotavtrykk
per aktivitet
Hektar
Gruvedrift
Rafineri
Smelte-
verk
Ekstrud-
ering
1)
Fabrikkerin
g
Resirkuleri
ng
Total
Skog - subtropisk-tropisk
fuktig lavland
18 753
4 528
188
10
-
17
23 496
Skog - Temperert
-
-
347
235
18
302
902
Ørken - Varm
-
-
179
-
1
4
184
Skog - Boreal
-
-
117
-
-
-
117
Krattskog - Temperert
-
-
-
61
1
33
95
Gressland - Temperert
-
-
-
15
-
39
54
Savanne - Tørr
-
-
-
11
-
-
11
Krattskog - subtropisk
-tropisk tørr
-
-
-
8
-
-
8
Fotavtrykk
18 753
4 528
831
340
21
395
24 868
1) Ekstrudering inkluderer
noen resirkuleringsaktiviteter
E4.5 Fotavtrykk
og arealbruk
i Hydro
Energi
Rapporteringsprinsipper
Vannkraft
Per i dag finnes det ingen
enhetlig definisjon av arealbruk
og arealbruksendring for energisektoren
i
Norge, og vi har derfor gjort noen
antakelser som kan endres i
årene som kommer,
basert på
standardisering.
I Hydros rapportering skilles det
mellom det direkte fotavtrykket
og det indirekte påvirkningsområdet
for
vannkraftoperasjonene. Dataene
tar ikke hensyn til eierandeler.
Følgende områder har blitt estimert
og akkumulert for å etablere en
tilnærming til det direkte
fotavtrykket
for våre vannkraftoperasjoner:
•
Overflatearealet av reservoarer som
brukes til kraftproduksjon (reservoarer
regulert av Hydro),
basert på HRV (høyeste regulerte
vannstand).
•
Overflatearealet av deponihauger,
som er områder forstyrret
på grunn av bygge-
eller
vedlikeholdsaktiviteter.
•
Vannløp nedstrøms
for kraftverk (estimert ned
til mottakersjø/ fjord).
Det indirekte påvirkningsområdet for
våre vannkraftoperasjoner
er definert som en tilnærming
til
nedbørfeltet som gir vann til
hvert kraftsystem. Følgende antakelser
er gjort:
•
Det totale nedbørfeltet er kombinasjonen
av nedbørfeltet for alle inntakspunktene
for
vannkraftstasjonene i hvert kraftsystem.
•
Nedbørfeltet for inntakspunktene
er hentet ved hjelp av NEVINA-nettstedet.
•
I de tilfellene hvor inntakspunktet
er i reservoaret, brukes
det laveste punktet i reservoaret
(det
punktet som er nærmest demningen/utløpspunktet
fra demningen) for å bestemme
nedbørfeltet
for det punktet.
•
For hver enkelt vannkraftsystem slås
alle
mindre nedbørsfeltsammen
for å skape ett enkelt
nedbørsfelt.
Denne tilnærmingen representerer
det maksimale overflatearealet
som antas å være indirekte
påvirket av
Hydros egne vannkraftoperasjoner,
men vil ofte overlappe med
driften av andre vannkraftprodusenter.
Vind-
og solkraft
Område påvirket av driften defineres
som det totale overflatearealet
som er endret/forvaltet av
selskapet.
Per i dag finnes det ingen felles tilnærming
for å estimere arealbruk
eller arealbruksendring for
energisektoren i Norge, og vi
har derfor gjort noen antakelser
som kan endres i årene som
kommer,
basert på standardisering.
Hydro skiller mellom det direkte fotavtrykket
og det indirekte påvirkningsområdet
for selskapets
operasjoner i rapporteringen. Dataen tar
ikke hensyn til eierandeler.
For vind- og solprosjekter er det
direkte fotavtrykket basert
på landområdet som er omgjort for
bygging av
prosjektet. Det direkte fotavtrykket estimert
under prosjektutvikling og bygging
av vind-
og solparker kan
endres under faktisk drift. Det indirekte
påvirkningsområdet for vind-
og solprosjekter er definert
som
prosjektområdet (direkte fotavtrykk)
pluss en buffer-sone på henholdsvis
10 km og 5 km.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Fotavtrykk vannkraftproduksjon
Røldal-
Suldal
(RSK)
Sogn:
Fortun
Sogn:
Tyin/Holsbru
Stavanger
Telemark
(incl.
Svelgfoss)
Vigelands-
foss
Totalt
Eierandel
25,6%
100 %
100 %
25,6%
100 %
100 %
Direkte fotavtrykk
5 383
2 281
4 308
4 997
8 183
15
25 167
- Reservoarer
5 208
2 038
4 164
4 766
8 125
15
1)
24 316
- Deponi
17
78
27
38
24
-
184
- Elver (nedstrøms)
158
165
117
193
34
-
667
Tilknyttet nedbørsfelt
52 811
37 764
37 886
64 910
161 805
217
355 393
Totalt påvirkningsområde
52 969
37 929
38 003
65 103
161 839
217
356 060
Infrastruktur
- Antall dammer
45
23
21
50
10
4
- Tunneler
(km)
78
69
49
62
34
-
- Kanaler (km)
5
-
2
-
2
-
- Overføringslinjer (km)
152
94
30
172
589
7
1) Basert på reservoarets overflate
Fotavtrykk for
vind-
og solenergiprosjekter
1)
Boa Sorte,
Brasil
Mendubim,
Brasil
Stor-
Skälsjön,
Sverige
Tonstad
2)
,
Norge
Ventos de São
Zacarias,
Brasil
Eierandel
3)
30,0 %
30,0 %
25,0 %
0,0 %
44,9 %
Fotavtrykk (km
2
)
Direkte fotavtrykk
8,8
9,9
3,4
4,0
9,5
Påvirkningsområde
solkraft (5km buffer
zone)
373,4
219,1
-
-
-
Påvirkningsområde
vindkraft (10km
buffer
zone)
-
-
730,5
217,0
1 783,2
1) Boa Sorte and Mendubim
er solenergianlegg. Ventos de São
Zacarias, Stor-Skälsjön
og Tonstad er vindkraftanlegg. Disse
anleggene er
under Hydro Reins ansvar. Stor-Skälsjön
er fortsatt under utbygging.
2) Eierandel av Tonstad er 0 prosent, men
Hydro er operatør.
3) Rein sin eierandel
E4.6 Arealbruk
per land
Rapporteringsprinsipper
Tabell
en oppsummerer
arealet som
brukes av konsoliderte
Hydro-eiendeler,
innen verdikjeden
for
aluminium, sortert
etter aktivitet
og land. Angitt
areal representerer
den totale
eiendomsflaten
til
eiendelene,
som kan
være større
enn det faktiske
fotavtrykket
til infrastrukturen
og inkludere
ikke-
operasjonelle
landområder.
Arealbruk per land,
per aktivitet
Land/aktivitet
Gruvedrift
(bauksitt)
Rafineri
Smelter
Extrusion
Fabrikkering
Resirkulering
Total
Brasil
18 753
4 528
188
10
-
17
23 497
Norge
-
-
383
5
-
-
389
USA
-
-
-
56
10
211
278
Qatar
-
-
179
-
-
-
179
Slovakia
-
-
64
10
-
-
73
Frankrike
-
-
-
55
-
13
69
Tyskland
-
-
18
24
-
19
61
Belgia
-
-
-
23
-
26
49
Polen
-
-
-
20
7
21
48
Spania
-
-
-
17
-
17
34
Ungarn
-
-
-
21
-
11
32
Italia
-
-
-
17
-
14
31
Sverige
-
-
-
8
2
16
26
Storbritannia
-
-
-
8
3
9
20
Nederland
-
-
-
8
-
11
19
Canada
-
-
-
13
-
1
14
Danmark
-
-
-
13
-
-
13
Mexico
-
-
-
11
-
-
11
Kina
-
-
-
10
-
-
10
Østerrike
-
-
-
7
-
-
7
Luxemburg
-
-
-
-
-
5
5
Argentina
-
-
-
4
-
-
4
Portugal
-
-
-
-
-
2
2
Totalt
18 753
4 528
832
340
22
393
24 868
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4.7 Overjord
flyttet i
Paragominas
Rapporteringsprinsipper
Totalt
volum (i
tonn) av overjord
flyttet i gruven
innenfor
konsoliderte
virksomheter.
GRI-referanse:
GRI-standardene
G4-MM3.
Hydro bruker
dagbruddsgruver
i Paragominas,
en teknikk
som unngår
at det dannes
et stort lager
av
overjord. All
overjord som
flyttes for gruveformål,
brukes til
å rekonstruere
topografien
til det bruddet
som tidligere
ble utvunnet,
før rehabilitering
av de utvunnede
områdene.
En del av
overjorden
(lateritten)
brukes også
til asfaltering
av veier.
Den sterile
jorden er
ubehandlet
og har ingen
farlige
egenskaper.
Potensialet
for utvasking
på grunn
av fjerning av
overjord er
ubetydelig.
Et program
for
forvaltning av
vannressurser
er på plass for
å redusere
slamdannelse
fra platåområdene.
Flyttet overjord
Millioner tonn
2024
2023
2022
2021
2020
Flyttet overjord
82
87
82
79
67
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E5 Tilleggsnoter til Ressursbruk
og sirkulærøkonomi
E5.4 Utgående
materialstrømmer
–
Avfall
Rapporteringsprinsipper
Avfall generert
av Hydros
konsoliderte
aktiviteter,
rapportert
etter sammensetning
og etter
avfallskategori
og behandling
.
Avfall måles
og rapporteres
i henhold
til en harmonisert
kategorisering
i Hydro,
basert på
fellesnavnene
på viktige
avfallsstrømmer
som er relevante
for virksomheten
vår (f,eks,
bauksittrester,
SPL, kaustisk
soda).
Dette tilrettelegger
for aggregering
av data på
konsernnivå,
og unngår
bruk av flere
avfallskoder
for samme
avfallskategori
.
GRI-referanse: GRI-standardene 306-3, 306-4
og 306-5 (2020).
Avfall etter sammensetning
1 000 tonn
Avfall
omdirigert fra
avfallsbehandling
Avfall sendt
til
avfallsbehandling
2024
2023
2022
2021
2020
Anoderester
167
11
178
163
197
208
157
Slagg (dross)
126
0
126
131
87
94
81
Flyge-
og bunnaske
0
39
39
43
49
38
26
SPL
13
14
27
41
71
73
50
Brukt kaustisk soda
22
1
24
26
33
34
30
Annet avfall
193
130
323
311
268
268
257
Totalt avfall
521
195
717
715
705
715
601
Avgangsmasse
og bauksittrester
1000 tonn
1)
2024
2023
2022
2021
2020
Avgangsmasse
4 874
4 521
4 451
4 239
3 345
Avgangsmasse
til Plateau
4 010
3 396
2 943
-
-
Avgangsmasse
til Valley
865
1 125
1 508
4 239
3 345
Bauksittrester
5 554
5 571
5 303
5 384
4 827
1) På tørr basis
Avgangsmassen
i Paragominas
lagres i
dedikerte anlegg
der partiklene
setter seg.
Paragominas
er
Hydros eneste
konsoliderte
gruve.
I lagringsanlegget
for avleiringer
på Plateau
gjennomgår
avleiringene
en tørkesyklus
som kan ta
ca, 30 eller
60 dager,
henholdsvis
i den tørre
sesongen og
regnsesongen.
Etter
tørkeprosessen
har materialet
et faststoffinnhold
på minst 60
prosent, og
blir deretter
gravd ut og
deponert
tilbake i gruveområdene
.
Denne metoden
er det Hydro
omtaler som
“Tørr etterfylling”
(Tailings
Dry
Backfill). I 2024,
ble 4,80 millioner
kubikkmeter
tørket materiale
gjenvunnet
og returnert
til gruveområdene.
Netto volumendring
i avgangsmasse
til lagringfasilitetene
i Plateau
Millioner m3
2024
2023
2022
2021
2020
Avgangsmasse
lagret ved begynnelsen
av rapporteringsåret
3,66
5,22
6,00
3,73
4,08
Avgangsmasse
til deponi i løpet av rapporteringsåret
4,18
3,54
3,07
3,67
2,66
Utgravd avgangsmasse
for tørr etterfylling
i løpet av rapporteringsåret
4,80
5,10
3,84
1,40
3,02
Avgangsmasse
lagret ved utgangen
av rapporteringsåret
3,04
3,66
5,22
6,00
3,73
Netto endring i avgangsmassevolum
lagret i rapporteringsåret
-0,62
-1,56
-0,78
2,27
2,27
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S1 Tilleggsnoter til egne
arbeidstakere
S1.4 Opplæring
og utvikling
Rapporteringsprinsipper
Opplærings-
og utviklingsstatistikk
er basert
på opplæring
som er fullført
og registrert
av Hydro-ansatte
i
Hydros personalsystemer.
Opplærings
-, utdannings
-
og karriereutviklingsaktiviteter
som ikke
registreres
av den enkelte
ansatte, samt
opplæringsaktiviteter
på arbeidsplassen,
registreres ikke
i de rapporterte
parameterne.
Instruktørledede
kurs som
gjennomføres
lokalt er
ikke alltid
registrert,
og er dermed
ikke
inkludert i
de rapporterte
målingene.
Måleverdiene
inkluderer
både obligatorisk
og frivillig
opplæring.
Se også
note G1.3
spesifikt, om
compliance
-relatert
opplæring,
særskilt.
Opplæring og utvikling
2024
2023
2022
Opplæringstimer gjennomført
av Hydros ansatte
223 798
262 647
217 958
Fullførte kurs
154 315
15 323
16 680
av menn
105 799
11 211
av kvinner
48 480
4 112
Gj.snitt timer opplæring
per deltaker
1,5
17,1
13,1
Gj.snitt timer opplæring
per ansatt
6,6
8,2
6,8
Gj.snitt timer
opplæring per ansatt,
menn
6,4
8,0
7,1
Gj.snitt timer
opplæring per ansatt,
kvinner
7,4
8,7
5,7
Opplæringstiltak
kan variere
fra år til år
basert på
virksomhetens
behov og initiativer.
I 2024 har
Hydro
investert i
opplæring
av hele organisasjonen,
med fokus på
nøkkelferdigheter
som trengs
for å levere
på
selskapets
strategiske
mål. De mest
gjennomførte
opplæringsprogrammene
i 2024
var innen bærekraft,
kunstig intelligens
og digital
kompetanse.
Digital kompetanse
for alle ansatte
vil fortsette
å være et
prioritert opplæringsområde
i 2025. I
samarbeid
med Oxford
og MIT gjennomførte
Hydro også
to
lederutdanningsprogrammer
for et
utvalgt antall
deltakere: "Leading
sustainable
organizations"
(Oxford)
og "AI Implications
for Business
Strategy"
(MIT). Disse
programmene
hadde svært
høy gjennomførings-
grad og fikk
svært positive
tilbakemeldinger
fra deltakerne.
Hydro brukte
mer enn 13
millioner NOK
på
eksterne opplæringsressurser
i 2024.
S1.5 Kollektive
forhandlinger
og sosial
dialog
Rapporteringsprinsipper
Data om kollektive
forhandlinger
og sosial dialog
er basert
på lokale
HR-data.
Hydro estimerer
at 67
prosent av
den globale
arbeidsstokken
er dekket av
tariffavtaler
eller andre
kollektive
avtaler,
men
lokale HR-data
kan være
ufullstendige
i noen land
ettersom informasjon
om individuelle
ansettelsesavtaler
og deltakelse
i arbeidstakerforeninger
kan være sensitive
.
Informasjonen
som er
rapportert i tabellen
under omfatter
alle ansatte
i land som
representerer
mer enn ti
prosent av
Hydros
ansatte, og
er presentert
i tabellene
som kreves
av ESRS.
Kollektive forhandlinger
Sosial dialog
Dekningsgrad
Ansatte
(EØS)
Ansatte
(utenfor EØS)
Ansattrepresentanter
(kun EØS)
0-19%
20-39%
40-59%
Nordamerika
(Canada, Mexico,
USA)
60-79%
80-100%
Norge
Søramerika
(Brasil)
Norge
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S1.6 Kjønn
og godtgjørelse
i Norge
Rapporteringsprinsipper
Kjønnsfordelingen
per stillingsnivå
er basert
på antall ansatte
per stillingsnivå
i Norge som
har mottatt
lønn i løpet
av 2023. Sum
antal ansatte
vil derfor avvike
fra antall ansatte
per årsslutt,
som rapportert
andre steder
i rapporten.
Hydro analyserer
lønn ved
å ta hensyn
til flere faktorer,
inkludert
stillingsnivå.
Stillingsnivåene
1 til 3
dekker vanligvis
operatører,
nivåene 5 og
6 krever høyere
utdanning, f.eks.
bachelor eller
master med
typisk 1-5 års
erfaring. Nivåene
6 og 7 er jobber
som krever
omfattende
erfaring innen
sitt fagområde,
og nivåene
8 og 9 dekker
de mest senior
spesialist-
og lederstillingene.
Data om kjønnsrelaterte
lønnsforskjeller
er basert
på lokale
lønnssystemer,
og gjennomsnittlig
lønn per
kjønn per stillingsnivå
er beregnet
med utgangspunkt
i utbetalt
lønn per
ansatt, i løpet
av 2023.
Lønnsforskjellene
som er rapportert
her er basert
på krav til
rapportering
i Likestillings
-
og
antidiskrimineringsloven,
og avviker fra
dataen for
Norge i
note S1.6,
som er
basert på
medianlønn
per
kjønn på hvert
stillingsnivå,
beregnet
med utgangspunkt
i nominell
lønn ved slutten
av året.
GRI-reference:
GRI Standards
405-2 (2016).
Kjønnsandel 2023
Kvinners lønn sammenlignet
med menn
Stillingsnivå
Andel kvinner
Andel menn
Head count
Årslønn
Total kompensasjon
Nivå 1
31 %
69 %
298
99 %
96 %
Nivå 2
19 %
81 %
1 739
97 %
93 %
Nivå 3
27 %
73 %
151
102 %
92 %
Nivå 4-5
27 %
73 %
1 069
104 %
98 %
Nivå 6-7
29 %
71 %
628
98 %
95 %
Nivå 8-9
37 %
64 %
144
97 %
93 %
Sum
24 %
76 %
4 029
106 %
101 %
S1.7 Mangfold
i ledelsen
Rapporteringsprinsipper
Mangfoldsdata
for styret
og konsernledelsen
for Norsk Hydro
ASA telles
ved årsslutt.
Mangfold i
ledelsen rapporteres
for nivå
0, 1, 2 og
3. Nivå 0
henviser til
konsernsjefen,
nivå 1 henviser
til
konsernledelsen,
nivå 2 henviser
til personer
som rapporterer
til konsernledelsen,
og nivå
3 henviser til
personer som
rapporterer
til nivå 2.
GRI-reference:
GRI Standards
405-1 (2016).
Antall personer
Prosent av total
Kjønnsfordeling
2024
2023
2022
2021
2020
2024
2023
2022
2021
2020
Styret, kvinner
1)
4
4
4
4
4
36 %
36 %
36 %
40 %
40 %
Styret, menn
7
7
7
6
6
64 %
64 %
64 %
60 %
60 %
Konsernledelsen,
kvinner
5
4
4
4
4
56 %
40 %
40 %
44 %
40 %
Konsernledelsen,
menn
4
6
6
5
6
44 %
60 %
60 %
56 %
60 %
Ledere, nivå 0-2
29
35 %
37 %
37 %
35 %
31 %
Ledere, nivå 0-3
179
38 %
36 %
35 %
36 %
32 %
1) Med tre kvinner blant de
sju aksjonærvalgte representantene,
én kvinne blant de fire
ansatterepresentantene
i styret, tilfredsstiller
Hydro det
lovfestede kravet til kjønnsbalanse.
Antall personer
Prosent av totalen
Ikke-norske i ledelsen
2024
2023
2022
2021
2020
2024
2023
2022
2021
2020
Board of Directors,
women
2
2
2
1
1
18 %
18 %
18 %
10 %
10 %
Board of Directors,
men
2
2
2
2
2
18 %
18 %
18 %
20 %
20 %
Executive Leadership Team, women
-
-
-
1
-
-
-
-
10 %
-
Executive Leadership Team, men
1
1
1
1
1
11 %
10 %
10 %
10 %
10 %
Management, levels
0-2
27
32 %
29 %
29 %
34 %
43 %
Management, levels
0-3
212
45 %
44 %
44 %
41 %
53 %
I tillegg til gruppene
ovenfor overvåker
Hydro også
kjønnsfordelingen
på tvers av flere
stillingskategorier.
I
lederstillinger
for kvinner,
hvor minst
én person
rapporterer
direkte til
dem, har
Hydro et mål
om 25
prosent innen
2025. Vi
overvåker også
kvinner i kontorstillinger.
For denne gruppen
inkluderer
dataene
ledere på nivå
0, 1, 2, 3,
4 og 5. Hydro
har satt et
mål på 35 %
innen 2025
i denne kategorien.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S1.8 Lokal representasjon
Rapporteringsprinsipper
Lokal representasjon
i toppledelsen
for steder
med betydelig
virksomhet.
Toppledelse
er definert
som
ledelsesgruppen
ved hvert
anlegg (anleggsledere
og de som
rapporterer
til dem) i tillegg
til
forretningsområdets
ledelsesteam.
Lokal er definert
på landsnivå
for Norge
og på delstatsnivå
for Brasil.
GRI-reference:
GRI standards
202-2 (2016).
Andel av ledelsen
ansatt fra lokalsamfunnet
2024
2023
2022
2021
2020
Norge
Produksjonsanlegg
i Norge
98 %
100 %
94 %
88 %
98 %
Lederteamet
i Aluminium Metal
88 %
91 %
80 %
80 %
80 %
Lederteamet
i Extrusions
29 %
50 %
43 %
14 %
29 %
Brasil
Paragominas, Pará
15 %
14 %
0 %
15 %
9 %
Barcarena, Pará
27 %
25 %
9 %
17 %
22 %
Lederteamet
I Bauxite & Alumina
0 %
0 %
9 %
0 %
0 %
S1.9 Mangfold
og inkludering
for norske
datterselskap
er
Rapporteringsprinsipper
Denne noten
inneholder
kvantitativ informasjon
som kreves
etter likestillings
-
og diskrimineringsloven
for følgende
datterselskaper:
Hydro Aluminium
AS, Hycast
AS, Sør-Norge
Aluminium,
Hydro Energi
AS,
Hydro Extruded
Solutions AS,
Hydro Extrusion
Norway AS.
En beskrivelse
av selskapets
tilnærming
og arbeid knyttet
til mangfold
og inkludering
i Hydro,
aktivitetene som
gjennomføres
for å identifisere
og analysere
risiko for
diskriminering,
finnes i Hydros
medarbeiderstrategi
og avsnittet
Opplysninger
i henhold til
likestillings
-
og diskrimineringsloven.
Hydro rapporterte
om likelønn
og ufrivillig
deltid annethvert
år, i henhold
til likestillings
-
og
diskrimineringsloven.
Deltidsansatte
arbeider
vanligvis heltid.
Muligheten
til å arbeide
deltid regnes
som et
gode som
det må
søkes spesielt
om. I 2023
undersøkte
Hydro om
det var tilfeller
av ufrivillig
deltidsarbeid
i den norske
virksomheten.
Gjennomgangen
bekreftet at
alle deltidsansatte
hadde søkt
om redusert
arbeidstid.
I desember
2023 inngikk
Hydro avtale
om en global
foreldrepermisjonspolicy
for alle ansatte.
Den
globale foreldrepermisjonspolicyen
setter en
minimumsstandard
på 4 måneders
permisjon med
full lønn
for den primære
omsorgspersonen
og én måneds
permisjon
med full lønn
for den sekundære
omsorgspersonen.
Den globale
foreldrepermisjonspolicyen
vil bli rullet
ut i 2024,
men der lokal
standard
allerede har
en mer fordelaktig
ordning, vil
dette overstyre
den globale
planen. Lokale
avvik fra den
globale planen
kan også
forekomme
hvis dette
kreves
av lokal lov
og/eller forskrifter
som gjelder
i
jurisdiksjonen.
I vår medarbeiderundersøkelse
registrerer vi
oppfatninger
om sunn balanse
mellom arbeid
og fritid, og
har funnet
stressnivå
som en
viktig indikator
for et
bærekraftig
arbeidsmiljø.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro Monitor-resultater
for norske datterselskaper
2024
Engasjementsi
ndeksen (EEI)
Psykososial
risikoindeks
(PRI)
Integritetskultur
indeks (ICI)
Inkluderingsind
eks
Alle Hydro-ansatte
i Norge
73 %
74 %
74 %
72 %
Kvinner
78 %
75 %
78 %
75 %
Menn
71 %
73 %
73 %
71 %
Hydro Aluminium AS
70 %
71 %
71 %
69 %
Kvinner
74 %
73 %
74 %
72 %
Menn
70 %
71 %
70 %
68 %
Hycast AS
71 %
73 %
70 %
73 %
Kvinner
80 %
76 %
70 %
84 %
Menn
69 %
73 %
70 %
71 %
Sør-Norge Aluminium
67 %
68 %
68 %
65 %
Kvinner
67 %
69 %
68 %
65 %
Menn
66 %
67 %
67 %
65 %
Hydro Energy AS
84 %
82 %
86 %
85 %
Kvinner
90 %
81 %
87 %
86 %
Menn
82 %
82 %
86 %
84 %
Hydro Extruded Solutions
AS
83 %
81 %
87 %
82 %
Kvinner
82 %
80 %
84 %
74 %
Menn
83 %
81 %
88 %
84 %
Hydro Extrusion Norway
AS
71 %
80 %
77 %
75 %
Kvinner
70 %
73 %
68 %
68 %
Menn
71 %
82 %
80 %
77 %
Oppsummert statistikk
2024 – norske
enheter
Antall ansatte
Foreldrepermi
sjon i uker *
Fast ansatte
på deltid
Midlertidig
ansatte på
deltid
Fast
Midlertidig
Alle Hydro-ansatte i Norge
3 981
877
16
38
530
Kvinner
25 %
39 %
19
39 %
45 %
Menn
75 %
61 %
8
61 %
55 %
Hydro Aluminium AS
2 534
685
13
21
407
Kvinner
20 %
38 %
16
43 %
44 %
Menn
80 %
62 %
7
57 %
56 %
Hycast AS
67
4
12
-
1
Kvinner
19 %
50 %
12
-
100 %
Menn
81 %
50 %
-
-
-
Sør-Norge Aluminium
AS
378
146
19
6
100
Kvinner
22 %
44 %
22
33 %
51 %
Menn
78 %
56 %
6
67 %
49 %
Hydro Energy AS
358
16
15
4
8
Kvinner
30 %
13 %
22
-
13 %
Menn
70 %
88 %
11
100 %
88 %
Hydro Extruded Solutions
AS
47
2
1
2
Kvinner
28 %
50 %
-
50 %
Menn
72 %
50 %
100 %
50 %
Hydro Extrusion
Norway AS
99
7
1
-
Kvinner
21 %
29 %
-
-
Menn
79 %
71 %
100 %
-
* Snitt antall uker per person,
basert på antall
personer som har
tatt foreldrepermisjon
i 2024.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
G1 Tilleggsnoter til forretningsetikk
G1.3 Opplæring
i etterlevelse
Rapporteringsprinsipper
Opplæring i
etterlevelse
omfatter
e-læringskurs
og klasseromsopplæring
knyttet til
samsvar og
forretningsførsel.
Opplæring i
etterlevelse
rapporteres
basert på fullførte
opplæringsmoduler.
En ansatt
kan fullføre
flere e-læringsmoduler
relatert til samme
emne og/eller
delta på både
klasseromsopplæring
og e-læringskurs
om samme
emne.
Se
Note S1.4
i vedlegget
for informasjon
om annen
obligatorisk
og frivillig
opplæring i
Hydro.
Kurs i etterlevelse
2024
2023
2022
2021
Fullførte opplæringsmoduler,
etter tema
Anti-korrupsjon
3 839
6 697
20 495
6 470
Etiske retningslinjer
(Code of Conduct)
19 532
4 615
19 232
7 990
Generell integritet
1 075
1 509
994
317
Konkurranse
1 146
1 372
1 743
1 207
Menneskerettigheter
4 935
3 599
1 881
182
Personvern
20 074
9 916
9 385
9 110
Handelssanksjoner
223
795
1 869
239
Markedsreguleringer
392
710
917
194
Totalt antall
fullførte moduler
51 216
29 213
56 516
25 709
I 2024 hadde
Hydro selskapsomfattende
kampanjer
om den reviderte
etiske retningslinjen
og om
databeskyttelse, og i 2022 hadde Hydro e-læringskampanjer om antikorrupsjon og flere kampanjer
kategorisert
under "etiske
retningslinjer"
som et risikoområde.
Dette forklarer
de relativt
høye tallene
for
disse temaene.
G1.4 Inntektsskatt
Rapporteringsprinsipper
Gjeldende inntektsskatt for Hydros
konsoliderte aktiviteter og steder
med betydelig virksomhet er
basert
på Hydros regnskap. Se
note 10.1
Inntektsskatt til konsernregnskapet
for ytterligere informasjon.
Løpende inntektsskatt
1)
Millioner NOK
2024
2023
2022
2021
2020
Norge
3 108
3 371
3 678
1 990
709
Østerrike
16
43
62
55
33
Belgia
7
33
60
14
5
Danmark
2
(1)
-
30
36
Frankrike
36
80
130
161
112
Tyskland
13
3
(69)
81
12
Ungarn
67
78
62
72
41
Italia
38
42
32
14
4
Luxembourg
5
39
119
34
14
Nederland
61
81
50
30
19
Polen
(29)
8
54
57
48
Portugal
20
28
19
17
11
Slovakia
12
81
644
114
17
Spania
(84)
40
62
44
21
Sverige
26
68
(11)
57
89
Øvrige EU
3
2
3
3
3
Sum EU
190
626
1 217
782
466
Sveits
114
87
14
6
9
Øvrige Europa
(5)
2
49
8
-
Sum Europa
3 406
4 086
4 959
2 786
1 184
USA
65
307
424
53
154
Canada
170
141
296
384
92
Brasil
993
136
1 145
1 238
540
Asia
114
75
69
80
36
Andre
21
45
(1)
23
13
Sum utenfor Europa
1 364
704
1 933
1 779
835
Sum
4 771
4 790
6 891
4 565
2 019
1)
Inkluderer felleskontrollert
drift som er inkludert i
Hydros regnskap på
linjebasis. Se note 3.1
til konsernregnskapet
for mer informasjon
om felleskontrollerte
virksomheter.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
G1.5 Sertifiseringer
Rapporteringsprinsipper
I henhold til Hydros retningslinjer
skal alle driftssteder overholde,
men ikke nødvendigvis være
sertifisert i
henhold til, ISO 9001, ISO 14001
og ISO 45001. Sertifisering i
henhold til disse standardene
er et
desentralisert ansvar basert på identifiserte
forretningsbehov.
OHSAS 18001 er utgått,
og er erstattet av
ISO 45001.
Selskapets kraftverk i Norge er i
samsvar med ISO 14001
standardene og opererer
i henhold til disse
standardene, men er ikke sertifisert.
I tillegg må kraftverkene overholde
kravene gitt av Norges
vassdrags- og energidirektorat
(NVE), det vil si konsesjoner
for drift samt miljø-, tredjepartssikkerhet,
sikkerhet og beredskapsforskrifter.
Tabellen
nedenfor viser fordelingen av sertifisering
av de andre
driftsstedene i Hydro.
I tillegg til de nevnte ISO-standardene
er flere anlegg også sertifisert
i henhold til forskjellige
bransje- og
kundespesifikke standarder.
Eksempler på slike sertifiseringer
er IATF
16949 for bilindustrien og
Aluminium Stewardship Initiative (ASI).
Andel av relevante
driftssteder
sertifisert
ISO 9001
ISO 14001
ISO 45001
ASI
Kvalifisert
100
98
94
96
Sertifisert
89
96
80
80
Prosent sertifisert
89 %
98 %
85 %
83 %
IATF 16949 er
helt i tråd med strukturen og kravene
i ISO 9001, og kreves av
kunder som produserer
servicedeler eller deler til bilproduksjon.
Av våre anlegg
som leverer til bilindustrien,
er 92 prosent sertifisert i
henhold til IATF 16949.
Alle heleide smelteverk, seks omsmeltere
og 19 ekstruderingsanlegg
er også sertifisert i henhold
til ISO
50001 energistyringssystem, som
representerer 66 prosent av Hydros
totale strømforbruk.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
G1.6 Partnerskap
og forpliktelser
Rapporteringsprinsipper
Informasjon om Hydros viktigste
partnerskap og forpliktelser.
ASI
Aluminium Stewardship Initiative (ASI)
er en global, ideell standardsettings
-
og sertifiseringsorganisasjon
med flere interessenter.
ASI arbeider for ansvarlig
produksjon, innkjøp og forvaltning
av aluminium i henhold
til en tilnærming gjennom hele
verdikjeden.
Hydro er aktivt medlem av Aluminium
Stewardship Initiative. ASIs
oppgave er å anerkjenne
og samarbeide
om ansvarlig produksjon, innkjøp og
forvaltning av aluminium.
Hydro har vært involvert i alle
stadier av
interessentinvolveringen for å
utviklinge ASI-standarden. Hydro
har deltatt i utviklingen av ASIs
sertifiseringsprogram. Tredjepartssertifiseringsplattformen
ble lansert i desember 2017.
Frem til utgivelsen
av denne rapporten er 80 produksjonsanlegg
sertifisert i henhold til ASI Performance
Standard, som dekker
Hydros verdikjede fra bauksittgruvedrift
til ferdige produkter.
Hydro har også sertifisert
flere anlegg i henhold
til sporbarhetsstandarden, og leverte
det første ASI-sertifiserte
metallet til en kunde i
juli 2019.
Hydros
GRI-indeks
gir en oversikt over hvordan
Hydro rapporterer om
ASIs 11 prinsipper
og underliggende
kriterier. Kartleggingen
av ASI-prinsippene i GRI-indeksen
er inkludert i den eksterne
revisorens
konsistenskontroll av Hydros GRI-indeks.
Det globale rapporteringsinitiativet
og GRI standard
ene
Hydro bruker GRI-standardene for frivillig
rapportering av bærekraftig utvikling.
GRI samarbeider med FNs
miljøprogram og FNs Global Compact.
Hydro har rapportert i
henhold til GRI siden 2003.
Selskapet mener at rapporteringen
er i samsvar med GRIs rapporteringsprinsipper
i alle vesentlige
henseende, som definert i GRIs
universelle standarder (2021).
Hydros GRI Content Index
2023 finnes på
Hydro.com/GRI
.
Bærekraftsrapporteringens etterlevelse
av GRI-standardene er underlagt
begrenset kontroll av Hydros
eksterne revisorer, KPMG.
Kontrollen, som beskrevet i
den uavhengige revisors
assurance-rapport,
konkluderer med at rapporten er
presentert, i alle vesentlige henseende,
i samsvar med GRI-standardene.
ICMM
Hydro er medlem av International
Council on Mining and Metals,
og rapporterer i henhold til ICMM
-kravene.
Dette inkluderer Hydros rapportering
i samsvar med GRI-standardene,
se delen om GRI ovenfor.
Rapporteringen er også utarbeidet
i tråd med kravene i ICMMs
10 prinsipper og posisjonserklæringer
for
konsernet. I tillegg har Hydro
oppdatert en egenvurdering av oppfyllelsen
av ytelsesforventningene for
Hydro
Paragominas, Alunorte og Albras,
alle i Brasil, og Hydros fem
heleide produksjonsanlegg
for
primæraluminium i Norge, se
Note G1.6.
FNs Global
Compact
og fremdriftsrapportering
Hydro støtter prinsippene i FNs
Global Compact. Menneskerettigheter,
internasjonale arbeidsstandarder,
arbeid mot korrupsjon og miljøhensyn
er grunnleggende for selskapets
tilnærming til samfunnsansvar.
Hydro har spilt en aktiv rolle i Global
Compact siden initiativet
ble dannet. Hydros engasjement
er uttrykt av
styrets leder og konsernsjefen i
brev til interessenter.
Hydros fremdriftsrapport
i forhold til de 10 Global
Compact-prinsippene er tilgjengelig
på Global Compacts
nettsider.
Informasjonen i Hydros årsrapport
2023
er avstemt med informasjonen i Hydro
s
fremdriftsrapport 2023 av revisor.
Se Hydro.com for
mer
informasjon. FNs veiledende prinsipper
for næringsliv og menneskerettigheter
FNs veiledende prinsipper for
næringsliv og menneskerettigheter (heretter
UNGP) ble godkjent av
FNs menneskerettighetsråd i
juni 2011.
De har gitt en klar,
global forståelse av statlige
plikter og selskapets ansvar for
menneskerettigheter. UNGP
uttrykker at uansett hvor og hvordan
et selskap driver virksomhet,
må det avstå fra å krenke
menneskerettighetene. Bedrifter
forventes å være fullt klar over sin
innvirkning på menneskerettighetene,
iverksette konkrete tiltak for å håndtere
dem og iverksette tiltak
for å redusere negativ innvirkning
i
fremtiden. Bedrifter forventes også
å kommunisere eventuelle
påvirkninger eller risikoer for
påvirkninger,
og
tiltak for å redusere dem. Hydro
er forpliktet til åpenhet, blant
annet gjennom denne årsrapporten.
Hydro rapporterer om overholdelse
av UNGP i
GRI-indeksen
. Dette er også inkludert i den
eksterne
revisorens konsistenskontroll av Hydros
GRI-indeks. Hydro rapporterer
også i henhold til relevante lover
som er basert på UNGP,
inkludert den norske
åpenhetsloven av 2021, UK
Modern Slavery Act 2015
og
Australia Modern Slavery Act 2018. De
mest fremtredende og prioriterte
menneskerettighetsspørsmålene
rapporteres i kapittelet om
menneskerettigheter.
FNs bærekraftsmål
FNs bærekraftsmål er en felles arbeidsplan
for å skape bærekraftig
utvikling på verdensbasis. Disse
målene
oppfordrer næringslivet uttrykkelig
til å bruke kreativitet og innovasjon
for å finne gode løsninger,
og ber
myndighetene om å oppmuntre til
rapportering om arbeidet
som gjøres for å nå disse
målene. Hydro har
innvirkning på alle de 17 utviklingsmålene,
men noen mer enn andre.
For en vurdering av hvordan
Hydros
aktiviteter påvirker hvert av de 17
bærekraftsmålene, se
SDG-indeksen.
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
G1.7 ICMM
Performance Expectations
Rapporteringsprinsipper
Gjennom sitt medlemskap i International
Council on Mining and Metals
(ICMM) er Hydro forpliktet til
å overholde
ICMMs ytelsesforventninger
. Hydro har gjort en egenevaluering
av oppfyllelsen av ICMMs
ytelsesforventninger for Hydro Paragominas,
Alunorte og Albras, alle
i Brasil, og Hydros fem
heleide primæraluminiumproduksjo
nsanlegg i Norge.
Alle relevante operasjoner er sertifisert
i henhold til ASI Performance
og Chain of Custody-standardene.
ICMM-indikatorer som er i samsvar
med ASI-indikatorer anses, ifølge ICMM
-metodikken, som eksternt
validert.
Gjenværende indikatorer har vært
gjenstand for en egenevaluering
mot disse ytelsesindikatorene. ICMM
-egenevalueringen i sin helhet har
blitt gjennomgått av Hydros
eksterne revisor KPMG som
en del av den eksterne
attestasjonen gitt over Hydros bærekraftsrapport
i årsrapporten for 2024. Se
KPMGs attestasjonsrapport
for mer informasjon.
Sted
Aktivitet
Eierforhold
ASI-
sertifiserte
indikatorer
Selvevaluerte indikatorer,
validert av KPMG
Ikke relevante
indikatorer
Sum
Kommentar
Fullt oppfylt
Delvis oppfylt
Paragominas
Bauksittgruvedrift
100%
23
13
0
2
36
Alunorte
Aluminaraffinering
62%
23
13
0
2
36
Albras
Produksjon av
primæraluminium
51%
23
9
2
4
32
Albras oppfyller delvis
ytelsesforventning
6.2. I 2024 har Albras
gjennomført en
risikovurdering for vannressurser,
med hensyn
til aspektene ved
vannuttak og utslipp
fra
behandlingssystemet.
De neste trinnene,
planlagt for 2025,
består av å utdype
vår kunnskap
om vannløpene
i studieområdet. Ytelsesforventning
6.5 er også delvis
oppfylt. Enheten
offentliggjør årlig sitt
energiforbruk og
sine GHG-utslipp,
som er uavhengig
verifisert og
validert. I-REC-sertifiseringen
for bruk av fornybar
energi ble oppnådd
i 2023, og
energiforbruket overvåkes
månedlig. I
tillegg inkluderer
Albras' strategiske
planlegging for
2024 energiytelse
som en nøkkelindikator,
som følges
opp månedlig gjennom
sitt
styringssystem.
Husnes
Produksjon av
primæraluminium
100%
23
11
0
4
34
Høyanger
Produksjon av
primæraluminium
100%
23
11
0
4
34
Karmøy
Produksjon av
primæraluminium
100%
23
11
0
4
34
Sunndal
Produksjon av
primæraluminium
100%
23
11
0
4
34
Årdal
Produksjon av
primæraluminium
100%
23
11
0
4
34
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Innholdsfortegnelse for ESRS rapporteringskrav
ESRS 2
General disclosures
BP-1
General basis for
preparation of sustainability
statement
Generell informasjon:
Prinsipper for bærekraftsrapportering
BP-2
Disclosures in relation
to specific circumstances
Generell informasjon:
Prinsipper for bærekraftsrapportering
;
Endringer i
rapporteringen
og rapporteringsfeil
i tidligere rapporter
;
Lovpålagt
rapportering og
rapporterings-standarder
;
Innarbeiding av
ESRS-krav ved henvisning
GOV-1
The role of the administrative,
management
and supervisory
bodies
Selskapsledelse:
Styret;
Medarbeider-
og kompensasjonsutvalg
;
Revisjonsutvalg
;
Konsernsjef
og konsernledelsen
(ELT)
GOV-2
Information provided
to and sustainability
matters addressed
by the undertaking's
administrative,
management
and supervisory
bodies
Selskapsledelse:
Styret;
Konsernsjef
og konsernledelsen
(ELT)
GOV-3
Integration of sustainability
-related performance
in incentive schemes
Generell informasjon:
Innarbeiding av
ESRS-krav ved henvisning
GOV-4
Statement on due diligence
Generell informasjon:
Aktsomhetsvurderinger
for bærekraft
SBM-1
Risk management and
internal controls
over sustainability
reporting
Generell informasjon:
Risikostyring
og intern
kontroll over bærekraftsrapporteringen
SBM-2
Strategy, business
model and value
chain
Vår virksomhet:
Om Hydro;
Hydros viktigste
innsatsfaktorer og
resultater;
Forretningsområder;
Egne arbeidstakere:
Note S1.1;
Konsernregnskap
: Note 1.4
SBM-3
Interests and view of
stakeholders
Generell informasjon:
Interessenters synspunkter
og perspektiv;
Vesentlighetsvurdering;
Selskapsledelse:
Styret;
Konsernsjef og
konsernledelsen
(ELT)
IRO-1
Material impacts,
risks and opportunities
and their
interaction with strategy
and business
model
Generell informasjon:
Vesentlighetsvurdering;
Endringer i
rapporteringen
og rapporteringsfeil
i tidligere rapporter
IRO-2
Description of the
process to identify
and assess
material impacts, risks
and opportunities
Generell informasjon:
Vesentlighetsvurdering
(tabell)
E1
Climate change
E1-1
Transition plan
climate change
mitigation
Klimaendringer:
Strategi og
overgangsplan;
Net-zero Hydro;
Emission reduction
activities; Addressing
climate risks and
opportunities;
EU
Taxonomy
E1-2
Policies related
to climate change
mitigation and adaptation
Klimaendringer:
Strategi og
overgangsplan
E1-3
Actions and resources
in relation to climate change
policies
Klimaendringer:
Netto null Hydro;
Utslippsreduserende
aktiviteter;
E1-4
Targets
related to climate
change mitigation
and adaptation
Klimaendringer:
Mål og ambisjoner
;
Strategi og
overgangsplan;
Netto null Hydro;
Utslippsreduserende
aktiviteter;
Grønnere anskaffelser
og scope 3 utslipp
;
Håndtering av
klimarelaterte risikoer
og muligheter;
Note E1.1
E1-5
Energy consumption
Vedlegg
: Note E1.6; Note E1.7
E1-6
Gross Scopes 1, 2, 3 and Total GHG emissions
Klimaendringer:
Note E1.1; Note E1,2;
Note E1.3;
Vedlegg:
Note E1.4; Note E1.5
E1-8
Internal carbon pricing
Klimaendringer:
Håndtering av
klimarelaterte risikoer
og muligheter;
Vedlegg:
Note E1.4
E2
Pollution
E2-1
Policies related
to pollution
Forurensning:
Vår tilnærming
E2-2
Actions and resources
related to pollution
Forurensning:
Vår tilnærming
E2-3
Targets
related to pollution
Forurensning:
Mål og tiltak for
å redusere
forurensningsrisiko
E2-4
Pollution of air,
water and soil
Forurensning:
Note E2.1
E2-5
Substances
of concern and substances
of very high concern
Vedlegg:
Note E2.6
E3
Water
E3-1
Policies related
to water and marine
resources
Vann:
Vår tilnærming
E3-2
Actions and resources
related to water and
marine resources
Vann:
Vår tilnærming
E3-3
Targets
related to water and
marine resources
Ingen gruppefelles
mål for vann
E3-4
Water consumption
Vann:
Vår tilnærming;
Note E3.1
E3-4
Water consumption
Vann:
Vår tilnærming;
Note E3.1
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4
Biodiversity and
ecosystems
E4-2
Transition plan
and consideration
of biodiversity and
ecosystems
in strategy and business
mode
Biologisk mangfold
og økosystemer:
Integrering av natur
i Hydros strategi
og forretningsmodell
E4-3
Policies related
to biodiversity and
ecosystems
Biologisk mangfold
og økosystemer:
Vår tilnærming
;
Identifiserte påvirkninger
E4-4
Actions and resources
related to biodiversity
and ecosystems
Biologisk mangfold
og økosystemer:
Vår tilnærming
;
Tiltak for å
redusere og kompensere
for gruvedriftens
påvirkning
på biologisk
mangfold;
Tiltak for å minimere
påvirkningen
av vannkraftvirksomheten
E4-5
Targets
related to biodiversity
and ecosystems
Biologisk mangfold
og økosystemer:
Identifiserte påvirkninger
;
Aluminiumsverdikjeden
;
Integrering av natur
i Hydros
strategi og
forretningsmodell
;
Tiltak for å
redusere og kompensere
for gruvedriftens
påvirkning på biologisk
mangfold;
Tiltak for å
minimere
påvirkningen i utviklingen
av vind-
og solkraft
E5
Resource use
and circular economy
E5-1
Policies related
to resource use and
circular economy
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi:
Vår tilnærming
E5-2
Actions and resources
related to resource
use and circular economy
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi:
Øke resirkulering
av aluminium
og utvikle sirkulære
løsninger;
Avfallshåndtering
E5-3
Targets
related to resource
use and circular economy
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi:
Øke resirkulering
av aluminium
og utvikle sirkulære
løsninger;
Avfallshåndtering
(
Annet avfall og
biprodukter)
E5-4
Resource inflows
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi:
Vår tilnærming
;
Note E5.1
E5-5
Resource outflows
Ressursbruk og
sirkulærøkonomi:
Øke resirkulering
av aluminium
og utvikle sirkulære
løsninger;
Note E5.1; E5.2;
E5.3
S1
Own workforce
S1-1
Policies related
to own workforce
Egne arbeidstakere:
Vår tilnærming
;
Viktige menneskerettighetsrisikoer
knyttet til egen arbeidsstyrke
;
Helse og sikkerhet;
Diversity;
inclusion; and belonging
S1-2
Process for engaging
with own workforce and
workers' representatives
about impacts
Egne arbeidstakere:
Helse og sikkerhet
;
Mangfold, inkludering
og tilhørighet
(DIB);
Samarbeid
med fagforeninger
og tillitsvalgte;
Rettferdig
omstilling
S1-3
Process to remediate
negative impacts
and channels
for own workforce
to raise concerns
Egne arbeidstakere:
Helse og sikkerhet
;
Mangfold, inkludering
og tilhørighet
(DIB);
Forretningsetikk:
Vår tilnærming
S1-4
Taking
action on material
impacts on own workforce,
and approaches
to mitigating material
risks
and pursuing
material opportunities
related to own workforce,
and effectiveness
of those actions
Egne arbeidstakere:
Helse og sikkerhet
;
Hydros personalstrategi
;
Mangfold, inkludering
og tilhørighet
(DIB); Godtgjørelse;
Levelønn;
Labor rights; Rettferdig
omstilling;
Sikkerhet og beredskap
S1-5
Targets
related to managing
material negative
impacts, advancing
positive impacts, and
managing material
risks and opportunities
Egne arbeidstakere:
Helse og sikkerhet
;
Hydros personalstrategi
;
Mangfold, inkludering
og tilhørighet
(DIB); Godtgjørelse;
Levelønn;
Arbeidstakerrettigheter
;
Rettferdig omstilling
;
Sikkerhet og beredskap
S1-6
Characteristics of
the undertaking’s
employees
Egne arbeidstakere:
Note S1.1
S1-8
Collective bargaining
coverage and
social dialogue
Egne arbeidstakere:
Samarbeid
med fagforeninger
og tillitsvalgte;
Vedlegg
: Note S1.5
S1-9
Diversity metrics
Egne arbeidstakere:
Note S1.2
S1-10
Adequate wages
Egne arbeidstakere:
Levelønn
S1-11
Social protection
Egne arbeidstakere:
Godtgjørelse
;
Arbeidstakerrettigheter
S1-13
Training and
skills development
metrics
Egne arbeidstakere:
Hydros personalstrategi;
Vedlegg
: Note S1.4
S1-14
Health and safety
metrics
Egne arbeidstakere:
Helse og sikkerhet;
Note S1.3
S1-15
Work-life balance
metrics
Egne arbeidstakere:
Godtgjørelse; Note
S1.2
S1-16
Compensation
metrics (pay gap and
total compensation)
Egne arbeidstakere:
Godtgjørelse
S1-17
Incidents, complaints
and severe human
rights impacts
Egne arbeidstakere:
Arbeidstakerrettigheter;
Forretningsetikk:
Note G1.1
S2
Workers in the
value chain
S2-1
Policies related
to value chain workers
Arbeidstakere i
verdikjeden:
Vår tilnærming
;
Klare forventninger
;
Funn og påvirkninger
S2-2
Processes
for engaging with value
chain workers about
impacts
Arbeidstakere i
verdikjeden
: Vår tilnærming;
Støtte og utvikling
;
Opplysninger
knyttet til spesifikke
land; Note S2.1;
Note S2.2;
Egne
arbeidstakere:
Samarbeid
med fagforeninger
og tillitsvalgte
S2-3
Processes
to remediate negative
impacts and channels
for value chain
workers to raise concerns
Arbeidstakere i
verdikjeden:
Opplysninger knyttet
til spesifikke land;
Forretningsetikk:
Vår tilnærming
;
S2-4
Taking action on material impacts on value chain workers, and
approaches to managing
material risks and
pursuing material
opportunities
related to value
chain workers,
and
effectiveness
of those action
Arbeidstakere i
verdikjeden:
Vår tilnærming
;
Vurdering
av leverandører og
forretningspartnere
;
Funn og påvirkninger
;
Opplysninger
knyttet til spesifikke
land
S2-5
Targets
related to managing
material negative
impacts, advancing
positive impacts, and
managing material
risks and opportunities
Arbeidstakere i
verdikjeden:
Vår tilnærming;
Note S2.2
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S3
Affected communities
S3-1
Policies related
to affected
communities
Berørte lokalsamfunn:
Policy-forpliktelser
;
Involvering av interessenter
;
Potensielle og faktiske
negative påvirkninger;
Forretningsetikk:
Note G1.1
S3-2
Processes
for engaging with affected
communities about
impacts
Berørte lokalsamfunn:
Policy-forpliktelser
;
Involvering av interessenter
;
Berørte lokalsamfunn
i egen virksomhet
;
Berørte lokalsamfunn
i
felleseide foretak
og verdikjeden;
Forretningsetikk:
Note G1.1
S3-3
Processes
to remediate negative
impacts and channels
for affected
communities to raise
concerns
Berørte lokalsamfunn:
Potensielle og faktiske
negative påvirkninger
;
Berørte lokalsamfunn
i egen virksomhet
;
Berørte lokalsamfunn
i
felleseide foretak
og verdikjeden
;
Berørte lokalsamfunn
i Nord-Brasil
S3-4
Taking action on material impacts on affected communities, and approaches
to managing
material risks and
pursuing material
opportunities
related to affected
communities, and
effectiveness
of those actions
Berørte lokalsamfunn:
Vår tilnærming
;
Potensielle og faktiske
negative påvirkninger
;
Berørte lokalsamfunn
i egen virksomhet; Berørte
lokalsamfunn i felleseide
foretak og verdikjeden
;
Robuste lokalsamfunn
i en verden i endring
;
Ferdigheter og arbeidsplasser
for framtidens lavkarbonøkonomi;
Note S3.1; Note S3.2;
Forretningsetikk:
Note G1.1
S3-5
Targets
related to managing
material negative
impacts, advancing
positive impacts, and
managing material
risks and opportunities
Berørte lokalsamfunn:
Involvering av interessenter
;
Potensielle og
faktiske negative
påvirkninger
;
Berørte lokalsamfunn
i egen virksomhet;
Berørte lokalsamfunn
i felleseide foretak og
verdikjeden;
Note S3.1; Note S3.2;
Forretningsetikk:
Note G1.1
G1
Business conduct
G1-1
Corporate culture
and Business
conduct policies and
corporate culture
Forretningsetikk:
Vår tilnærming
;
Antikorrupsjon;
Manglende overholdelse
av standarder for
forretningsetikk; Personvern
og
cybersikkerhet
G1-2
Management
of relationships
with suppliers
Forretningsetikk:
Management
of relationships
with suppliers
G1-3
Prevention and
detection of corruption
and bribery
Forretningsetikk:
Vår tilnærming
;
Antikorrupsjon;
Kurs i etterlevelse
;
Manglende overholdelse
av standarder for
forretningsetikk;
Vedlegg:
Note G1.3;
Selskapsledelse:
Styret;
Konsernsjef
og konsernledelsen
(ELT)
G1-4
Confirmed incidents
of corruption or bribery
Forretningsetikk:
Note G1.1
Vedlegg:
Note G1.3
G1-5
Political influence
and lobbying
activities
Forretningsetikk:
Samfunnskontakt
og lobbyvirksomhet
G1-6
Payment practices
Forretningsetikk:
Håndering av
leverandørrelasjoner
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Liste med datapunkter knyttet til andre EU-regelverk
Referencer
for andre regelverk:
SFDR = Sustainable
Finance Disclosure Regulations;
P3 = EBA Pillar 4 disclosure
requirements; BRR
= Climate Benchmark Standards
Regulation; EUCL
= EU Climate Law.
DR
Disclosure requirement
Referanse andre
regelverk
Materiality
Annual report reference
ESRS 2 GOV-1 21 d
Board's gender
diversity ratio
SFDR
Material
Corporate governance:
Board of Directors
ESRS 2 GOV-1 21 e
Percentage of
independent board
members
SFDR
Material
Corporate governance:
Board of Directors
ESRS 2 GOV-4 30; 32
Disclosure of
mapping of information
provided in sustainability
statement about
due diligence
process
SFDR
Material
General information:
Sustainability due
diligence
ESRS 2 SBM-1 40 d
i
Undertaking is active
in fossil fuel (coal,
oil and gas) sector
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d ii
Undertaking is active
in chemicals production
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d ii
Revenue from
chemicals production
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d
iii
Undertaking is active
in controversial
weapons
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d
iii
Revenue from
controversial weapons
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d iv
Undertaking is active
in cultivation and
production of
tobacco
SFDR
Not material
N/A
ESRS 2 SBM-1 40 d iv
Revenue from
cultivation and production
of tobacco
SFDR
Not material
N/A
E1
E1-1
14
Disclosure of
transition plan
for climate change
mitigation
EUCL
Material
Climate change: Strategy
and transition plan
and Net-Zero Hydro
E1
E1-1
16 g
Undertaking is excluded
from EU Paris-aligned
Benchmarks
P3, BRR
Not material
N/A
E1
E1-4
34 a + 34 b
Absolute value
of total Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Percentage of
total Greenhouse
gas emissions
reduction (as of emissions
of base year)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Intensity value of
total Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Absolute value
of Scope 1
Greenhouse gas
emissions reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Percentage of
Scope 1 Greenhouse
gas emissions
reduction (as of emissions
of base year)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Intensity value of
Scope 1 Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Absolute value
of location-based
Scope 2 Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Percentage of
location-based Scope
2 Greenhouse
gas emissions
reduction (as of emissions
of
base year)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Intensity value of
location-based Scope
2 Greenhouse
gas emissions reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Absolute value
of market-based Scope
2 Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Not material
N/A
E1
E1-4
34 a + 34 b
Percentage of
market-based Scope
2 Greenhouse
gas emissions
reduction (as of emissions
of base
year)
SFDR, P3, BRR
Not material
N/A
E1
E1-4
34 a + 34 b
Intensity value of
market-based
Scope 2 Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Not material
N/A
E1
E1-4
34 a + 34 b
Absolute value
of Scope 3
Greenhouse gas
emissions reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Percentage of
Scope 3 Greenhouse
gas emissions
reduction (as of emissions
of base year)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-4
34 a + 34 b
Intensity value of
Scope 3 Greenhouse
gas emissions
reduction
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change: Targets
and ambitions
E1
E1-5 37
Total energy
consumption
related to own operations
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 37 a
Total energy consumption from fossil sources
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 37 b
Total energy consumption from nuclear sources
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 37 c
Total energy consumption from renewable sources
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 37 c i
Fuel consumption
from renewable sources
SFDR
Not material
N/A
E1
E1-5 37 c ii
Consumption of
purchased or acquired
electricity, heat,
steam, and cooling
from renewable sources
SFDR
Not material
N/A
E1
E1-5 37 c iii
Consumption of
self-generated non
-fuel renewable energy
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 38 a
Fuel consumption
from coal and coal
products
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 38 b
Fuel consumption
from crude oil and petroleum
products
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 38 c
Fuel consumption
from natural gas
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 38 d
Fuel consumption
from other fossil sources
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E1
E1-5 38 e
Consumption of
purchased or acquired
electricity, heat,
steam, or cooling
from fossil
sources
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 40
Energy intensity from
activities in high
climate impact sectors
(total energy consumption
per net
revenue)
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 41
Total energy
consumption
from activities in high
climate impact
sectors
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 42
High climate impact
sectors used
to determine energy
intensity
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.6
E1
E1-5 43
Disclosure of
reconciliation to relevant
line item or notes
in financial statements
of net revenue
from
activities in high climate
impact sectors
SFDR
Material
Appendix: Note
E1.7
E1 E1-6 48 a
Gross Scope 1 greenhouse gas emissions
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 48 b
Percentage of
Scope 1 GHG emissions
from regulated emission
trading schemes
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 49 a, 52 a
Gross location-based
Scope 2 greenhouse
gas emissions
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 49 b, 52 b
Gross market-based
Scope 2 greenhouse
gas emissions
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 51
Gross Scope
3 greenhouse
gas emissions
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 44, 52 a
Total GHG
emissions
location based
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1 E1-6 44, 52 b
Total GHG
emissions
market based
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Notes
E1.4
E1
E1-6 53
GHG emissions intensity,
location-based (total
GHG emissions
per net revenue)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Note
E1.3
E1
E1-6 53
GHG emissions intensity,
market-based
(total GHG emissions
per net revenue)
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Note
E1.3
E1
E1-6 55
Disclosure of
reconciliation to financial
statements of net
revenue used
for calculation of
GHG
emissions intensity
SFDR, P3, BRR
Material
Climate change Note
E1.3
E1
E1-7 56 a
Disclosure of
GHG removals and
storage resulting
from projects developed
in own operations
or
contributed to in upstream
and downstream
value chain
EUCL
Not material
No such projects
E1
E1-7 56b
Disclosure of
GHG emission reductions
or removals from
climate change
mitigation projects outside
value chain financed
or to be financed
through any purchase
of carbon credits
EUCL
Not material
No use of credits
E1
E1-9 66 a
Assets at material physical
risk before considering
climate change
adaptation actions
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 66 a
Assets at acute
material physical
risk before considering
climate change
adaptation actions
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 66 a
Assets at chronic
material physical
risk before considering
climate change
adaptation actions
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 66 a
Percentage of
assets at material physical
risk before considering
climate change
adaptation actions
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 66 c
Disclosure of
location of significant
assets at material physical
risk
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 AR 70 c i
Disclosure of
location of its significant
assets at material
physical risk
(disaggregated
by NUTS
codes)
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 67 c
Total carrying
amount of
real estate assets
by energy efficiency
classes
P3
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 69 a
Expected cost
savings from climate change
mitigation actions
BRR
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 69 a
Expected cost
savings from climate change
adaptation actions
BRR
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 69 b
Potential market size
of low-carbon products
and services
or adaptation solutions
to which
undertaking has or
may have access
BRR
Material
N/A - Phasing in requirement
E1
E1-9 69 b
Expected changes
to net revenue from
low-carbon products
and services
or adaptation solutions
to
which undertaking has
or may have
access
BRR
Material
N/A - Phasing in requirement
E2
E2-4 28 a
Emissions to air by
pollutant
SFDR
Material
Appendix: Note
E2.4 Non-GHG emissions
E2
E2-4 28 a
Emissions to water
by pollutant
[+ by sectors/Geographical
Area/Type
of source/Site
location]
SFDR
Material
Appendix: Note
E2.4 Non-GHG emissions
E2
E2-4 28 a
Emissions to soil by
pollutant
[+ by sectors/Geographical
Area/Type
of source/Site location]
SFDR
Not material
N/A
E3 E3-1 11
Policies to manage
its material impacts,
risks and opportunities
related to water and
marine
resources [see ESRS 2 MDR-P]
SFDR
Material
Water: Our approach
E3 E3-1 13
Disclosure of
reasons for not
having adopted
policies in areas of
high-water stress
SFDR
Material
Water: Our approach
E3 E3-1 13
Disclosure of
timeframe in which policies
in areas of high-water
stress will be
adopted
SFDR
Not material
N/A
E3 E3-1 14
Policies or practices
related to sustainable
oceans and
seas have been
adopted
SFDR
Not material
N/A
E3 E3-4 28 c
Total water
recycled and
reused
SFDR
Material
Water: Note E3.1
E3 E3-4 29
Water intensity ratio
SFDR
Material
Water: Note E3.1
E4 E4.SBM-3 16 a
i
Disclosure of
activities negatively
affecting
biodiversity sensitive
areas
SFDR
Material
Biodiversity and ecosystems:
Drivers of nature
loss; Identified impact
s
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
E4 E4.SBM-3 16 b
Material negative
impacts with regards
to land degradation, desertification
or soil sealing have
been
identified
SFDR
Material
Biodiversity and ecosystems:
identified impact; first
paragraph
E4 E4.SBM-3 16 c
Own operations affect
threatened species
SFDR
Material
Biodiversity: Note
E4.2; Appendix: Note
4.3
E4 E4-2 24 b
Sustainable land
or agriculture practices
or policies have been
adopted
SFDR
Not material
No agriculture activities
in Hydro
E4 E4-2 24 c
Sustainable oceans
or seas practices
or policies have been
adopted
SFDR
Not material
No sea-based
activities in Hydro
E4 E4-2 24 d
Policies to address
deforestation
have been
adopted
SFDR
Material
Biodiversity and ecosystems:
Our approach; Actions
to mitigate and
compensate
for mining
impacts on biodiversity
E5 E5-5 37 d
Non-recycled waste
SFDR
Material
Resource use
and circular economy:
Note E5.3
E5 E5-5 37 d
Percentage of
non-recycled waste
SFDR
Material
Resource use
and circular economy:
Note E5.3
E5 E5-5 39
Total amount
of hazardous
waste
SFDR
Material
Resource use
and circular economy:
Note E5.3
E5 E5-5 39
Total amount
of radioactive waste
SFDR
Not material
No radioactive waste
generated
S1 S1.SBM-3 14 f i
Information about
type of operations
at significant
risk of incidents
of forced
labour or compulsory
labour
SFDR
Material
Own workforce: Salient
human rights
in own workforce
S1 S1.SBM-3 14 f ii
Information about
countries or geographic
areas with operations
considered at significant
risk of
incidents of forced
labour or compulsory
labour
SFDR
Material
Own workforce: Salient
human rights
in own workforce
S1 S1.SBM-3 14 g
i
Information about
type of operations
at significant
risk of incidents
of child labour
SFDR
Material
Own workforce: Salient
human rights
in own workforce
S1 S1.SBM-3 14 g
ii
Information about
countries or geographic
areas with operations
considered at significant
risk of
incidents of child
labour
SFDR
Material
Own workforce: Salient
human rights
in own workforce
S1 S1-1 20
Description of relevant
human rights
policy commitments
relevant to own
workforce
SFDR
Material
Own workforce: Our
approach
S1 S1-1 20a
Disclosure of
general approach
in relation to respect for
human rights
including labour
rights, of
people in its own workforce
SFDR
Material
Own workforce: Our
approach; Salient
human rights
in own workforce
S1 S1-1 20b
Disclosure of
general approach
in relation to engagement
with people in its own
workforce
SFDR
Material
Own workforce: Our
approach
S1 S1-1 20c
Disclosure of
general approach
in relation to measures
to provide and
(or) enable remedy
for human
rights impacts
SFDR
Material
Own workforce: Occupational
health and safety;
Diversity,
inclusion, and belonging
S1 S1-1 21
Disclosure of
whether and how
policies are aligned
with relevant
internationally recognised
instruments
SFDR
Material
Own workforce: Our
approach; Salient
human rights
in own workforce
S1 S1-1 22
Policies explicitly address
trafficking in human
beings, forced
labour or compulsory
labour and child
labour
SFDR
Material
Own workforce: Our
approach; Salient
human rights
in own workforce
S1 S1-1 23
Workplace accident
prevention policy
or management system
is in place
SFDR
Material
Own workforce: Occupational
health and safety
S1 S1-3 32 c
Grievance or complaints
handling mechanisms
related to employee
matters exist
SFDR
Material
Own workforce: Diversity,
inclusion, and belonging
S1 S1-16 97 a
Gender pay gap
SFDR, BRR
Material
Own workforce: Reward
S1 S1-16 97 b
Annual total remuneration
ratio
SFDR
Material
Own workforce: Reward
S1 S1-17 103 a
Number of incidents
of discrimination
[table]
SFDR
Material
Business conduct:
Note G1.1
S1 S1-17 104 a
Number of severe
human rights issues
and incidents
connected
to own workforce
SFDR, BRR
Material
Own workforce: Note
S1.3; Business
conduct: Note G1.1
S1 S1-17 104 a
Number of severe
human rights issues
and incidents connected
to own workforce that are
cases of
non respect of
UN Guiding Principles
and OECD
Guidelines for Multinational
Enterprises
SFDR, BRR
Not material
Business conduct:
Note G1.1
S1 S1-17 104 a
No severe human
rights issues and
incidents connected
to own workforce have
occurred
SFDR, BRR
Not material
Business conduct:
Note G1.1
S2 S2.SBM-3 11
b
Disclosure of
geographies
or commodities for which
there is significant
risk of child labour,
or of
forced or compulsory
labour, among
workers in undertaking’s
value chain
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Salient human
rights risks affecting
workers in the value chain;
Findings and
impacts
S2 S2-1 17
Description of relevant
human rights
policy commitments
relevant to value
chain workers
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 17a
Disclosure of
general approach
in relation to respect for
human rights
relevant to value
chain
workers
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 17b
Disclosure of
general approach
in relation to engagement
with value chain workers
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 17 c
Disclosure of
general approach
in relation to measures
to provide and
(or) enable remedy
for human
rights impacts
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 18
Policies explicitly address
trafficking in human
beings, forced
labour or compulsory
labour and child
labour
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 18
Undertaking has supplier
code of conduct
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
Innhold
Tilleggsnoter til
bærekraft
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
S2 S2-1 AR 15
Provisions in supplier
codes of
conudct are fully
in line with applicable
ILO standards
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 19
Disclosure of
whether and how
policies are aligned
with relevant
internationally recognised
instruments
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Our approach
S2 S2-1 19
Disclosure of
extent and indication
of nature of cases
of non-respect of the
UN Guiding Principles
on
Business and
Human Rights, ILO Declaration
on Fundamental
Principles and Rights
at Work or
OECD Guidelines for
Multinational Enterprises
that involve value
chain workers
SFDR, BRR
Material
Workers in the value
chain: Findings
and impacts
S2 S2-4 36
Disclosure of
severe human
rights issues and
incidents connected
to upstream and downstream
value chain
SFDR
Material
Workers in the value
chain: Findings
and impacts; Disclosures
related to specific
countries
S3 S3-1 16
Description of relevant
human rights
policy commitments
relevant to affected
communities
SFDR
Material
Affected communities:
Policy commitments
S3 S3-1 16 a
Disclosure of
general approach
in relation to respect for
human rights
of communities, and
indigenous
peoples specifically
SFDR
Material
Affected communities:
Policy commitments
S3 S3-1 16 b
Disclosure of
general approach
in relation to engagement
with affected
communities
SFDR
Material
Affected communities:
Stakeholder engagement
S3 S3-1 16 c
Disclosure of
general approach
in relation to measures
to provide and
(or) enable remedy
for human
rights impacts
SFDR
Material
Affected communities:
Policy commitments
S3 S3-1 17
Disclosure of
whether and how
policies are aligned
with relevant
internationally recognised
instruments
SFDR
Material
Affected communities:
Policy commitments
S3 S3-1 17
Disclosure of
extent and indication
of nature of cases
of non-respect of the
UN Guiding Principles
on
Business and
Human Rights, ILO Declaration
on Fundamental
Principles and Rights
at Work or
OECD Guidelines for
Multinational Enterprises
that involve affe
cted communities
SFDR, BRR
Material
Affected communities:
Potential and
actual adverse
impacts; Business
conduct: Note G1.1
S3 S3-4 36
Disclosure of
severe human
rights issues and
incidents connected
to affected
communities
SFDR
Material
Affected communities:
Potential and
actual adverse
impacts; Business
conduct: Note G1.1
G1 G1-1 10 b
No policies on anti
-corruption or anti
-bribery consistent
with United Nations
Convention against
Corruption are in place
SFDR
Material
Business conduct:
Anti-corruption
G1 G1-1 10 d
No policies on protection
of whistle-blowers
are in place
SFDR
Not material
N/A
G1 G1-4 24 a
Number of convictions
for violation of anti
-corruption and
anti-
bribery laws
SFDR
Not material
No such cases
reported. See Business
conduct: Note G1.2
G1 G1-4 24 a
Amount of fines
for violation of anti
-corruption and
anti-
bribery laws
SFDR
Not material
No such cases
reported. See Business
conduct: Note G1.2
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Land for land-rapporten er godkjent
av styret, og inkludert i styrets
ansvarserklæring.
Skatt
Land-for-land rapportering
Hydros land-for-land-rapportering
er utviklet i samsvar
med kravene i regnskapsloven
§3-3d og
verdipapirhandelloven §5-5a gjeldende
fra 2014, og oppdatert i
2017, og erstatter vår
tidligere rapportering
vedr. utbetalinger til vertsmyndigheter
i henhold til Extractive Industries
Transparency Initiative
(EITI). Vår
rapportering inkluderer,
og går utover, EITI
-kravene. I henhold til
regnskapsloven skal land-for-land
rapportering være på prosjektnivå,
og utbetalinger skal rapporteres
per offentlig myndighet. Etter
en grundig
evaluering har vi definert «prosjekt» som
juridisk enhet i rapporten,
og «offentlig myndighet»
som de tre
føderale nivåene; tilstand(er);
og kommune(-er).
Rapporteringskravene gjelder Hydro
som norsk børsnotert selskap
med lete-
og utvinningsaktiviteter.
For
øyeblikket inkluderer dette Hydros konsoliderte
virksomhet i Brasil, gjennom
lete-
og utvinningsaktiviteter i
Paragominas i delstaten Pará. På frivillig
basis, og i samsvar
med vår EITI-rapportering siden
2005, tar vi
også med aluminaraffineriet Alunorte.
Alumina raffineres
fra bauksitt, og er det
kommersielle produktet fra
Hydros forretningsområde Bauksitt &
Alumina.
Hydros smelteverk for primæraluminium,
Albras, er også tett knyttet
til utvinningen av råvarer i Pará.
For å
illustrere skattebidraget fra Hydros
verdikjede i Pará, er Albras inkludert
på frivillig grunnlag i land-for-land-
rapporten. I tillegg vil Hydro frivillig
rapportere om skattebidrag
som ikke er dekket av kravene
i land-for-
land-rapporten.
For å følge norsk lovgivning om land
-for-land-rapportering, kreves det også
at Hydro rapporterer informasjon
på selskapsnivå også for øvrige
juridiske enheter, nærmere
bestemt hvor de er registrert,
antall ansatte og
renter som betales til andre juridiske
enheter i Hydro i
andre jurisdiksjoner. Det
er også krav om å gi
en kort
beskrivelse av hver juridisk enhet i
form av aktiviteter, inntekter,
resultat før skatt, påløpt
og betalt skatt i
rapporteringsåret, og akkumulert fortjeneste.
Se Hydros GRI-indeks
for ytterligere rapportering i
henhold til
skattestandarden GRI 207, på
Hydro.com/gri
.
Global skattepolitikk
Hydro er forpliktet til å opptre som
en ansvarlig samfunnsborger
globalt, med skatteoverholdelse og
planlegging som er profesjonelt administrert,
transparent og i tråd med legitime
forretningsmål. Hydros
globale skattepolitikk setter rammen
for skatteforvaltning og -styring
i konsernet, og oppdateres årlig
for å
tilfredsstille regulatoriske endringer i
dialog med eksterne interessenter.
De siste oppdateringene i
2024
ble
godkjent av Hydros styre i mai
2024
og er publisert på
Hydro.com
.
Hydro er forpliktet til åpenhet
og
nøyaktighet i sin skatteforvaltning
og er basert på prinsippet om
at rettferdige skatter skal
betales der den
økonomiske verdien genereres.
Mer informasjon om skatterelatert rapportering
er inkludert i
Note G1.4 inntektsskatt
og kapittelet om
risikostyring
.
Beskatning av vannkraftproduksjon
i Norge
Overskudd fra Hydros vannkraftproduksjon
i Norge er gjenstand for ordinær
inntektsskatt på 22 prosent
for
inntektsåret 2024. For skatteformål
er inntektene basert på realiserte
priser. Demninger,
tuneller og kraftverk
blir for skatteformål avskrevet lineært
over 67 år, mens
maskiner og generatorer avskrives
over 40 år. Slike
varige driftsmidler blir imidlertid
avskrevet over konsesjonsperioden
dersom denne er kortere. Anlegg
for
overføring og distribusjon og annet
elektroteknisk utstyr avskrives
med 5 prosent årlige saldoavskrivninger.
Det kreves en naturressursskatt på
13 kroner per MWh for
produksjon av vannkraft. Denne skatten
kommer
i sin helhet til fradrag i ordinær inntektsskatt
I tillegg pålegges en spesiell grunnrenteskatt
på vannkraftproduksjon i Norge.
For inntektsåret 2024
er den
effektive skattesatsen 45 prosent,
uendret fra 2023. Alle nyinvesteringer
og oppgraderings-
/vedlikeholdskostnader kan kostnadsføres/uttas
fra grunnlaget for grunnrenteskatten.
Marginal skattesats for
2024
er 67 prosent, uendret fra
2023.
Beskatning i Brasil
Betalinger til myndigheter per
prosjekt og per myndighet (Lete-
og utvinningsaktiviteter,
aluminiumsraffinering og aluminiumsproduksjon
)
i 2024
er presentert i første tabell under.
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Betalinger til myndigheter
per prosjekt
og myndighetsnivå
(lete - og utvinningsaktiviteter,
aluminaraffinering
og aluminiumproduksjon)
i 2024
Utvinningsrelaterte aktiviteter
(alle i Brasil)
1)
Skatter og
avgifter
2)
Royalty
Lisens-
avgifter
3)
Infrastruktur,
kontraktsbasert
4)
Infrastruktur,
frivillig
4)
Investeringer
Inntekter
5)
Produksjon volum
Totale
kostnader
5)6)
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
1 000 mt
NOK million
Mineracao Paragominas
SA, totalt
163
122
1
48
7
1 903
4 240
10 506
4 076
Føderalt
99
12
1
-
-
-
-
-
-
Pará State
64
37
-
-
-
-
-
-
-
Paragominas kommune
-
73
-
-
-
-
-
-
-
Norsk Hydro Brasil
Ltda, totalt
6
-
-
-
0
55
10
-
5
Føderalt
6
-
-
-
-
-
-
-
-
Rio de Janeiro State
-
-
-
-
-
-
-
-
-
São Paulo kommune
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Alunorte - Alumina
do Norte do
Brasil SA, totalt
795
-
-
111
4
2 263
29 827
5 973
22 932
Føderalt
778
-
-
-
-
-
-
-
-
Pará State
17
-
-
-
-
-
-
-
-
Barcarena kommune
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Albras - Alumínio Brasileiro
SA, totalt
2
-
-
55
0
1 917
12 125
344
13 514
Føderalt
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Pará State
2
-
-
-
-
-
-
-
-
Barcarena kommune
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Totalt
7)
966
122
1
214
12
6 137
46 202
16 822
40 527
1)
I 2024 hadde
ikke Hydros utvinningsvirksomhet
følgende typer betalinger
til vertsmyndighetene:
- rettigheter til produksjon
- utbytte
- signatur, funn og produksjonsbonuser
- aksjer, aksjer eller andre eierrettigheter
2)
Skatter og avgifter (inntekt,
overskudd og produksjon)
unntatt skatter og avgifter
på forbruk som
for eksempel moms, forskuddsskatt
på vegne av ansatte, omsetningsavgift.
Tallene er ikke direkte sammenlignbare
med den videre land-for-land-rapporten.
3)
Lisens-, leasing-
eller tilgangsavgifter
eller andre betalinger
for lisenser eller provisjoner
4)
Betalinger på forbedret infrastruktur,
enten kontraktsmessig
basert på lete-
eller driftslisenser, eller frivillige
er basert på Hydros
rapportering om sosiale
investeringer, se note S1.3
til bærekraftsrapporten.
5)
Inkludert kraftinnkjøp og
-salg
6)
Kostnadene hos Alunorte
inkluderer kjøp av bauxitt
fra Paragominas. Kostnader
hos Albras inkluderer
kjøp av alumina fra Alunorte.
7)
Kun tall der en total er presentert
kan konsolideres.
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
I delstaten Pará er Hydro gjenstand
for et skatteregime som tar
sikte på å forhindre
akkumulering av bokført
ICMS-kreditt, og reduserer netto betalbar
ICMS. I Hydros virksomhet
genereres inntekter i form av
ICMS-
avgift til Pará når vi kjøper elektrisitet
(Albras), diesel,
brenselolje, og LNG, på salg
av produkter til kunder
med beliggenhet utenfor delstaten.
I 2015 innvilget delstaten Pará en
fornyelse av regimet
med utsettelse av ICMS (merverdiavgift)
for
Paragominas, Alunorte og Albras. Dette
regimet betinger at Hydro
følger flere vilkår, som
alle er knyttet til
vertikalisering av verdikjeden for
aluminium i delstaten Pará,
og krav om at Hydro bidrar
til utvikling av
regionen og legger til rette for
bærekraftig vekst i delstaten.
Mer informasjon om utsatt ICMS, se
kapittelet om risikostyring,
risiko nummer 12 om vesentlige
endringer i
beskatning.
PIS/COFINS er to sosiale avgifter
som beregnes på grunnlag
av bruttoinntekt, i de fleste tilfeller
med en sats
på 9,25 prosent. Hydros konsernselskaper
i Brasil belastes med en ikke-kumulativ
avgift som likner på
merverdiavgift. I likhet med ICMS,
er eksporttransaksjoner ikke
gjenstand for denne avgiften. Som
følge av
dette akkumulerer brasilianske
eksportører, som
Alunorte, kreditt som enten kan
refunderes eller utliknes
mot gjeld knyttet til andre statlige
avgifter.
Oversikten inkluderer Hydro enheter
i delstaten of Pará.
Andre skatter betalt
til myndigheter
i Brasil 1)
Utvinningsrelaterte
aktiviteter
ICMS
PIS
COFINS
IPTU
Totalt
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
NOK million
Mineracao
Paragominas SA,
totalt
73
2
5
0,5
81
Føderalt
-
2
5
-
7
Pará State
73
-
-
-
73
Paragominas kommune
-
-
-
0,5
1
Norsk Hydro Brasil
Ltda, totalt
1
2
9
0
12
Føderalt
-
2
9
-
11
Rio de Janeiro State
1
-
-
-
1
São Paulo kommune
-
-
-
0
0
Alunorte - Alumina
do
Norte do Brasil SA,
totalt
571
2
10
201
784
Føderalt
-
2
10
-
12
Pará State
571
-
-
-
571
Barcarena kommune
-
-
-
201
201
Albras -
Alumínio Brasileiro
SA, totalt
421
2
9
41
473
Føderalt
-
2
9
-
11
Pará State
421
-
-
-
421
Barcarena kommune
-
-
-
41
41
Total
1 066
8
33
243
1 350
1) Motregnede
skatteposisjoner er
ikke inkludert
Andre skatteytelser til myndighetene i Brasil
Det brasilianske skattesystemet
er komplisert og ustabilt.
I tillegg til de direkte skattene
på inntekt,
overskudd og produksjon, som er
rapportert over,
har Brasil flere indirekte skatter
og avgifter som kreves
inn
på statlig og regionalt nivå, samt
andre skatter som kreves inn
på kommunalt nivå.
For Hydro er det tre relevante
indirekte skattemekanismer som
ikke er dekket av kravene
til land-for-land-
rapporten, dvs. ICMS og PIS/COFINS.
ICMS er en brasiliansk avgift på
salg av varer,
transport og enkelte andre tjenester.
ICMS skal etter
intensjonen være en ikke-kumulativ
avgift, noe som betyr at salg
genererer ICMS-debet hos selger
og at
kjøp genererer ICMS-kreditt hos kjøper. Ettersom
eksporttransaksjoner er fritatt for
ICMS, og ikke genererer
debetbeløp for ICMS, vil imidlertid
eksportører akkumulere ICMS-kreditt
som ikke kan utlignes
av andre
skatter og avgifter. Siden
ICMS er en avgift på
innsatsvarer, inngår
nettobeløpet i andre kostnader
i Hydros
resultatregnskap og ikke i skatter.
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Ytterligere land-for-land-informasjon for alle konsoliderte juridiske enheter
Det norske kravet om land-for-land
-rapportering i regnskapsloven
og i forskrift om land-for-land-rapportering krever
at det skal oppgis visse
opplysninger på konsernnivå
knyttet til juridiske enheter,
som angitt i tabellen
under.
Hydros datterselskaper har både
en ekstern inntekt som stammer
fra salg til Hydros sluttkunder,
og en intern inntekt som stam
mer fra salg til andre Hydro
-enheter. I tabellen
under oppgis begge inntektsstrømmene,
mens
i
Hydros konsoliderte årsregnskap blir
alle interne transaksjoner
eliminert for å komme frem til
Hydros driftsinntekter.
Summen av de ulike
postene for Hydros datterselskaper
vil derfor ikke stemme
med de respektive tallene
i konsernregnskapet.
For å presentere en totalsum i
land-for-land-rapporten som
kan sammenliknes
med Hydros konsoliderte
årsregnskap, har vi tatt med konsernelimineringer.
Disse omfatter,
men er ikke begrenset
til, elimineringer av interne
inntekter og kostnader, interne
fordringer og gjeldsposter,
utdelt overskudd, som
utbytte innenfor konsernet, goodwill
og merverdi som ikke kan
henføres til individuelle juridiske
enheter, opptjent
egenkapital allokert til ikke-
kontrollerende eierinteresser og
alle felleskontrollerte virksomheter.
Eiendeler og gjeld i datterselskaper som
er kjøpt opp, er målt til virkelig
verdi i Hydros regnskap. Denne
verdijusteringen, som ofte omtales
som merverdi, representerer forskjellen
mellom den virkelige verdien
på selskapet,
som Hydro har betalt, og den bokførte
verdien på eiendeler og
gjeld på det aktuelle
kjøpstidspunktet. Denne
overskytende verdien reflekteres
ikke i datterselskapenes lokale
lovpålagte rapportering.
På grunn av dette er
rapporterte tall i Hydros land-for-land-rapport
ikke nødvendigvis sammenlignbare
med enhetens lokale lovpålagte
årsrapportering. Oppkjøpte
enheter inkluderes fra oppkjøpstidspunktet.
På grunn av
avrundingsprinsipper
kan tall i en eller flere kolonner
nødvendigvis ikke summeres til
totalen i kolonnen.
Denne informasjonen er en del av
ekstern revisors beretning.
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Ytterligere land-
for land informasjon
for datterselskaper
1)
Jurisdiksjon
Juridisk enhet
Beskrivelse av datterselskapets
aktiviteter
Eierskap
31.12
Antall faste
ansatte
31.12
2)
Antall
midlertidige
ansatte
31.12
2)
Renter betalt til
juridiske enheter
i Hydro I annen
jurisdiksjon, 1000
NOK
Drifts-
inntekter,
NOK million
3)
Inntekt
før skatt,
NOK million
4)
Inntekts-
skatt i
regnskaps-
året,
NOK million
5)
Inntektsskatt
betalt i
regnskaps-
året,
NOK million
6)
Opptjent
egenkapital
(akkumulert
fortjeneste),
NOK million
7)
Argentina
Hydro Extrusion Argentina
SA
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
105
-
2 407
325
(5)
(7)
28
26
Hydro Building Systems
France SARL (Branch)
Produksjon av byggesystemer
100 %
-
-
-
-
-
-
-
(1)
Argentina Totalt
105
-
2 407
325
(5)
(7)
28
25
Australia
Hydro Aluminium Australia
Pty. Limited
8)
Holdingselskap
100 %
-
-
-
2 008
311
70
-
369
Hydro Aluminium Kurri
Kurri Pty.
Limited
Eiendomsforvaltning
100 %
3
-
-
3
89
(74)
-
(2 121)
Australia Totalt
3
-
-
2 011
400
(4)
-
(1 752)
Østerrike
Hydro Building Systems
Austria GmbH
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
45
-
10
388
10
2
3
71
Hydro Extrusion Nenzing
GmbH
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
423
1
484
2 161
52
12
-
554
Hydro Holding Austria
GmbH
Holdingselskap
100 %
-
-
28
-
30
-
42
239
Østerrike Totalt
468
1
522
2 549
92
14
45
864
Bahrain
Hydro Building Systems
Middle East WLL
Produksjon av byggesystemer
100 %
88
-
-
619
37
(7)
-
(69)
Bahrain Totalt
88
-
-
619
37
(7)
-
(69)
Belgia
Norsk Hydro EU Sprl
Myndighetskontakt
100 %
3
-
-
-
-
-
-
2
Hydro Extrusion Lichtervelde
NV
Ekstruderingsproduksjon
og
omsmelting
100 %
219
-
980
2 231
(29)
(5)
40
278
Hydro Allease NV
Virksomhetsstyring
100 %
-
-
-
-
(2)
(1)
-
205
Hydro Building Systems
Belgium NV
Produksjon av byggesystemer
100 %
143
2
3 347
486
(31)
(1)
-
(409)
Hydro Extrusion Eupen
SA
Produksjon av pressformer
100 %
43
2
375
93
5
5
-
(46)
Hydro Extrusion Raeren
S.A.
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
210
6
450
902
1
1
9
72
Belgia Totalt
618
10
5 152
3 712
(56)
-
49
101
Bosnia-Herzegovina
Hueck Service d.o.o.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
17
-
-
-
-
-
-
1
Bosnia-Herzegovina Totalt
17
-
-
-
-
-
-
1
Brasil
ALBRAS - Alumínio
Brasileiro SA
Produksjon av primæraluminium
51 %
1 390
116
-
12 125
(2 225)
(428)
5
1 457
ALUNORTE - Alumina do Norte do Brasil S.A.
Aluminaraffineri
62 %
2 196
177
-
29 827
2 649
1 038
449
(3 733)
Hydro Alumina Holdings
Ltda
Holdingselskap
100 %
-
-
-
118
119
37
33
76
Atlas Alumínio SA
Holdingselskap
100 %
-
-
-
537
165
56
57
674
CAP - Companhia de Alumina do Pará SA
Planlagt aluminaraffineri
100 %
-
-
-
-
(31)
-
-
(610)
Hydro Extrusion Brasil
S.A.
Produksjon av ekstrudering
og
presisjonsrør
100 %
813
35
15 828
2 252
54
32
10
(235)
Mineração Paragominas
SA
Bauksittutvinning
100 %
1 670
130
83 658
4 240
15
113
108
2 254
Norsk Hydro Brasil Ltda.
Holdingselskap
100 %
446
42
-
10
4
6
3
(510)
Norsk Hydro Energia
Ltda.
Krafthandel og
energitjenester
100 %
20
3
993
3 269
(3)
(2)
5
51
Hydro Enrein Ltda.
Krafthandel og
energitjenester
100 %
-
-
-
(2)
8
17
2
(8)
Hydro Rein Brasil
Soluções Renováveis
Ltda
9)
Fornybar energi
-
-
-
-
(6)
(27)
(12)
-
-
Brasil Totalt
6 535
503
100 479
52 370
726
857
670
(585)
Canada
Hydro Aluminium Canada
& Co. Ltd.
10)
Holdingselskap
100 %
-
-
2 557
3 646
460
138
44
1 661
Hydro Aluminium Canada
Inc.
Holdingselskap
100 %
2
-
-
-
-
-
-
30
Hydro Extrusion Canada
Inc.
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
552
8
15
2 994
177
41
33
767
Hydro REIN Energy
Solutions Canada
Ltd.
Fornybar energi
-
-
-
-
-
(2)
-
-
-
Canada Totalt
554
8
2 572
6 641
635
179
77
2 458
Kina og
Hong Kong
Hydro Aluminium Beijing
Ltd.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
8
-
-
3 321
106
27
19
142
Hydro Building Systems
(Beijing) Co. Ltd.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
18
-
-
128
4
-
-
(131)
Hydro Aluminium Fabrication
(Taicang)
Ltd
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
-
-
-
1 014
195
53
46
430
Hydro Precision Tubing
(Suzhou) Co. Ltd.
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
810
4
-
1 527
2
4
15
150
Sapa Extrusion
(Jiangyin) Co. Ltd.
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
-
-
-
-
-
-
-
(31)
Hycast Technology Shanghai Co., Ltd
FoU
100 %
3
-
-
33
2
-
-
-
Kina og Hong Kong Totalt
839
4
-
6 023
309
83
80
561
Kroatia
Hydro Building Systems
Croatia d.o.o.
Produksjon av byggesystemer
100 %
12
-
21
-
-
-
-
2
Kroatia Totalt
12
-
21
-
-
-
-
2
Tjekkiske republikk
Hydro Building Systems
Czechia sro
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
5
-
-
-
-
-
-
6
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Tjekkiske republikk
Totalt
5
-
-
-
-
-
-
6
Danmark
Hydro Extrusion Denmark
A/S
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
260
4
9 533
1 595
10
2
-
400
Hydro Holding Denmark
A/S
Holdingselskap
100 %
-
-
5
-
20
(4)
(7)
1 738
Hydro Precision Tubing
Tønder A/S
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
415
19
5 004
1 773
(25)
(4)
-
541
Hydro Rein Solar Holding
DK 1 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar BidCo
DK 1 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar
General Partner DK
1 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar 1
K/S
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
(1)
-
-
-
Hydro Rein Solar Holding
DK 2 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar BidCo
DK 2 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar
General Partner DK
2 ApS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Solar 2
K/S
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Danmark Totalt
675
23
14 542
3 368
5
(6)
(7)
2 679
Estland
Hydro Extrusion Baltics
AS
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
9
-
46
91
7
1
-
26
Estland Totalt
9
-
46
91
7
1
-
26
Finland
Hydro Extrusion Finland
Oy
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
9
-
-
118
6
1
1
28
Finland Totalt
9
-
-
118
6
1
1
28
Frankrike
Extrusion Services
S.a.r.l
Resirkulering
100 %
50
-
-
1 059
30
5
-
292
Hydro Building Systems
France Sarl
Produksjon av byggesystemer
100 %
965
44
-
3 886
219
60
4
711
Hydro Extrusion Albi
SAS
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
231
7
-
1 084
44
15
4
108
Hydro Extrusion Lucé/Châteauroux
SAS
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
269
10
7 345
864
(142)
(6)
1
(241)
Hydro Extrusion Puget
SAS
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
139
10
448
740
(53)
9
1
(24)
Hydro Holding France
SAS
Holdingselskap
100 %
3
-
-
-
250
(54)
-
(414)
Hydro Tool
Center SAS
Leverandør av
verktøy- og
reservedel-tjenester
100 %
4
-
769
48
-
-
-
5
Hydro Shared Services
France
Støttetjenester
100 %
10
-
-
-
1
-
-
6
Hydrovolt France
SAS
Batteries
-
-
-
-
(2)
-
-
(2)
Frankrike Totalt
1 671
71
8 562
7 681
347
30
10
439
Tyskland
Hydro Extrusion Deutschland
GmbH
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
407
39
-
1 818
(93)
(1)
-
129
Hydro Building Systems
Extrusion GmbH
Produksjon av byggesystemer
100 %
115
6
-
830
39
-
-
(1)
Hydro Extrusion Offenburg
GmbH
Produksjon av ekstruderte
komponenter
100 %
252
-
-
929
40
(3)
-
100
Hydro Extrusion Lüdenscheid
GmbH
Holdingselskap
100 %
201
3
-
734
(138)
(5)
7
(218)
Hydro Building Systems
Germany GmbH
Produksjon av byggesystemer
100 %
324
15
2 776
1 644
(52)
-
-
151
Eugen Notter GmbH
Produksjon av byggesystemer
100 %
26
1
-
34
1
-
(1)
35
Eduard Hueck GmbH
& Co. KG
Moderselskap
100 %
-
-
-
13
80
13
2
216
Hydro Aluminium Deutschland
GmbH
Holdingselskap
100 %
80
1
-
(1)
944
177
30
3 781
Hueck Geschäftsführungsgesellschaft
mbH
Moderselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
7
Hydro REIN Energy
Solutions Germany
Gmbh
9)
Fornybar energi
-
-
-
-
-
(13)
-
(1)
-
Hydro Holding Offenburg GmbH
Holdingselskap
100 %
47
-
-
29
(42)
(76)
(11)
485
Hydro Building Systems
Lüdenscheid
GmbH
Moderselskap
100 %
169
4
-
809
(57)
-
-
(230)
Hydro Building Systems
Coating GmbH
Produksjon av byggesystemer
100 %
87
4
-
104
(3)
(1)
-
30
Hydro Aluminium
Gießerei Rackwitz
GmbH
Resirkulering
100 %
89
5
-
1 518
(111)
10
-
110
Hydro Aluminium High
Purity GmbH
Høyraffinert
aluminiumproduksjon
100 %
62
4
-
395
(39)
(6)
-
73
VAW-Innwerk
Unterstützungs
-Gesellschaft
GmbH
Pensjonskassen
80 %
-
-
-
-
(268)
(112)
-
35
Hydro Aluminium Recycling
Deutschland
GmbH
Resirkulering
100 %
25
5
-
345
(46)
-
-
102
Tyskland Totalt
1 884
87
2 776
9 201
242
(5)
27
4 804
Hellas
Hydro Building Systems
A.E.
Under avvikling
/ Under oppsigelse
100 %
-
-
-
-
1
-
-
(46)
Hellas Totalt
-
-
-
-
1
-
-
(46)
Ungarn
Hydro Extrusion Hungary
Kft
Produksjon av ekstruderte
komponenter og støttetjenester
100 %
1 675
20
47 235
2 514
(122)
51
62
130
Alumetal Group Hungary
Kft
Resirkulering
100 %
99
-
680
870
(126)
(2)
2
79
Ungarn Totalt
1 774
20
47 915
3 384
(248)
49
64
209
India
Hydro BS India Private
Limited
Støttetjenester og produksjon
av
byggesystemer
100 %
254
10
-
150
35
-
1
12
India Totalt
254
10
-
150
35
-
1
12
Italia
Hydro Aluminium
Metal Products
S.r.l.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
2
-
-
5
1
-
-
24
Hydro Building Systems
Italy S.P.A.
Produksjon av byggesystemer
100 %
189
3
-
1 084
113
14
6
(134)
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Hydro Extrusion Italy
S.r.l.
Produksjon av ekstruserte
komponenter
100 %
243
11
-
1 682
17
20
(1)
165
Hydro Building Systems
Atessa s.r.l.
Produksjon av byggesystemer
100 %
154
6
-
1 205
53
10
3
242
Italia Totalt
588
20
-
3 976
185
45
8
297
Japan
Hydro Aluminium Japan
KK
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
5
-
-
207
22
7
3
86
Japan Totalt
5
-
-
207
22
7
3
86
Litauen
Hydro Building Systems
Lithuania UAB
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
10
-
-
-
2
-
-
36
Hydro Extrusion Lithuania
UAB
11)
Produksjon av ekstruserte
komponenter
-
-
-
-
29
1
-
-
-
Litauen Totalt
10
-
-
29
3
1
-
36
Luxembourg
Hydro Aluminium Clervaux
S.A.
Resirkulering
100 %
65
-
-
1 827
21
5
8
234
Luxembourg Totalt
65
-
-
1 827
21
5
8
234
Mexico
Hydro Precision Tubing Monterrey S. de R.L. de C.V.
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
190
-
5
182
23
8
12
116
Hydro Precision Tubing
Reynosa S. de
R.L. de C.V.
Produksjon av ekstruserte
komponenter og aluminiumsrør
100 %
303
10
2 951
205
14
2
5
67
Mexico Totalt
493
10
2 956
387
37
11
17
183
Marokko
Hydro Building Systems
France Sarl (Branch)
Produksjon av byggesystemer
100 %
-
-
-
-
-
-
-
(7)
Marokko Totalt
-
-
-
-
-
-
-
(7)
Nederland
Hydro Aluminium Brasil
Investment B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
(251)
Hydro Albras B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
23
-
(1)
-
-
-
Enerein Holding BV
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro REIN Feijão Solar
Holding B.V.
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Norsk Hydro Holland
B.V.
Holdingselskap
100 %
9
-
22
31
2 932
35
90
6 176
Hydro Aluminium
Qatalum Holding
B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
923
2
-
1 651
Hydro REIN Feijão
Holding B.V
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
13
3
-
-
Hydro REIN Irupé
Holding B.V.
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro REIN Netherlands B.V.
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
(2)
-
-
-
Hydro Aluminium
Investment B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Rein Vista Alegre
Holding B.V.
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Paragominas B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Extrusion Netherlands
B.V.
Holdingselskap
100 %
565
23
-
3 005
80
18
-
1 097
Hydro Building Systems
Netherlands B.V.
Produksjon av byggesystemer
100 %
8
-
-
-
9
2
-
17
Hydro Aluminium Netherlands
B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
93
-
-
486
Hydro Aluminium Pará
B.V.
Holdingselskap
100 %
-
-
-
-
-
-
-
482
Hydro REIN Boa Sorte Holding B.V.
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
4
1
-
-
Nederland Totalt
582
23
45
3 037
4 051
61
89
9 658
Norge
Hycast AS
FoU
100 %
67
4
-
503
58
12
18
249
Hydro Aluminium AS
Produksjon av primæraluminium
100 %
2 534
684
637 837
65 747
13 959
1 810
1 509
29 558
Hydro Energi AS
Vannkraftproduksjon
100 %
358
16
18 964
10 060
1 838
1 189
1 477
8 659
Hydro Energi Anode
AS
Batteri
100 %
-
-
-
-
(10)
-
-
(10)
Hydrovolt AS
Batteri
68 %
71
-
-
21
(51)
53
-
(353)
Hydro Energi Invest
AS
Holdingselskap
100 %
-
-
2 703
-
(1 323)
(99)
-
(1 344)
Hydro Extruded Solutions
AS
Holdingselskap
100 %
47
2
428 921
-
1 730
88
57
(590)
Hydro Extrusion Norway
AS
Produksjon av ekstrudering
100 %
99
7
-
489
8
4
6
85
Hydro Kapitalforvaltning
AS
Holdingselskap
100 %
4
-
-
15
-
-
-
2
Hydro Vigelands
Brug AS
Høyraffinert
aluminiumproduksjon
100 %
35
3
3 713
144
12
-
-
151
Hydro REIN AS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
50 %
-
2
(2)
-
32
-
Hydro REIN Holding AS
Holdingselskap
100 %
-
-
44
126
74
36
-
(35)
Industriforsikring AS
Forsikring
100 %
4
1
-
209
(62)
(32)
29
895
Norsk Hydro ASA
Moderselskap
100 %
384
14
-
76
12 874
83
59
26 950
Hydro REIN Invest
AS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
98
17
4
-
-
Hydro Rein Norway
Holding AS
Fornybar energi
100 %
-
-
-
-
(20)
(3)
1
(1)
Hydro REIN Energy
Solutions AS
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
3
(22)
(3)
-
-
Svelgfos
AS
Krafthandel og
energitjenester
100 %
-
-
-
-
-
-
-
1
Sør-Norge Aluminium
AS
Produksjon av primæraluminium
100 %
378
146
72 516
4 567
727
159
206
3 415
Hydro HAVRAND AS
Hydrogen
100 %
-
-
2
17
(33)
(7)
-
-
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Norge Totalt
3 981
877
1 164 700
82 205
29 775
3 292
3 393
67 632
Oman
Hydro Building Systems
Middle East (FZC)
LLC
Produksjon av byggesystemer
99 %
-
-
-
-
1
-
-
27
Oman Totalt
-
-
-
-
1
-
-
27
Polen
Hydro Building Systems
Poland Sp. z o.o.
Produksjon av ekstrudering
100 %
42
-
-
38
(8)
1
1
(13)
Hydro Extrusion Poland
Sp. z o.o.
Produksjon av ekstrudering
100 %
1 398
1
4
3 126
(64)
(39)
(59)
1 264
Alumetal Poland Sp.
z o.
Resirkulering
100 %
424
-
1 085
4 259
(21)
(96)
8
1 525
Alumetal S.A
Resirkulering
100 %
63
-
6
47
75
(14)
-
1 639
T+S Sp. z o.o.
Resirkulering
100 %
3
-
34
10
1
-
-
18
Polen Totalt
1 930
1
1 129
7 481
(17)
(149)
(50)
4 434
Portugal
Hydro Aluminium Extrusion
Portugal HAEP
S.A.
Produksjon av ekstrudering
100 %
103
23
-
626
(25)
(5)
-
143
Hydro Building Systems
Portugal (HBSPT)
SA
Produksjon av byggesystemer
100 %
65
-
-
309
42
18
10
100
Portugal Totalt
168
23
-
935
17
12
10
243
Serbia
Hydro Building Systems
Beograd d.o.o.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
3
-
-
-
-
-
-
-
Serbia Totalt
3
-
-
-
-
-
-
-
Singapore
Hydro Aluminium Asia
Pte. Ltd.
Trading
100 %
20
-
51
14 482
149
16
7
494
Hydro Holding Singapore
Pte. Ltd.
Holdingselskap
100 %
22
-
4
58
(13)
-
-
(373)
Singapore Totalt
42
-
55
14 540
136
16
7
121
Slovakia
Hydro Extrusion Slovakia
a.s.
Produksjon av ekstrudering
100 %
370
1
-
852
(21)
(4)
(5)
42
Slovalco a.s.
Resirkulering
55 %
184
-
-
1 139
76
11
(2)
208
ZSNP DA, s.r.o.
Transport
55 %
-
-
-
2
1
-
-
1
Slovakia Totalt
554
1
-
1 993
56
8
(6)
251
Sør Afrika
Technal
Systems South
Africa (Pty) Ltd.
Under avvikling
/ Under oppsigelse
100 %
-
-
-
-
-
-
(14)
Sør Afrika Totalt
-
-
-
-
-
-
-
(14)
Spania
Hydro Aluminium
Iberia S.A.U
Resirkulering
100 %
80
1
-
1 545
38
(5)
(25)
1 050
Hydro Building Systems
Spain S.L.U.
Produksjon av byggesystemer
100 %
274
1
-
886
9
(10)
1
9
Hydro Extrusion Spain
S.A.U.
Produksjon av ekstrudering
100 %
346
10
-
1 740
58
178
(3)
917
Hydro REIN Energy
Solution Spain
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Torija
S.L.U
Resirkulering
100 %
-
-
-
-
-
-
-
72
Spania Totalt
700
12
-
4 172
104
163
(27)
2 047
Sverige
Hydro Building Systems
Sweden AB
Produksjon av byggesystemer
100 %
119
-
49
761
52
1
-
15
Hydro Extruded Solutions
AB
Holdingselskap
og FoU
100 %
7
-
2 690
3
675
25
49
3 144
Hydro Extrusion Sweden
AB
Produksjon av ekstrudering
100 %
832
5
-
2 993
10
5
-
(459)
Hydro Rein Energy
Services AB
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
1
(1)
-
-
-
Hydro REIN Solar Holding
AB
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro REIN Solar 1
AB
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
(4)
-
-
-
Hydro REIN Solar 2
AB
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro REIN Sweden
AB
9)
Overført til Hydro REIN
JV
-
-
-
-
-
(4)
-
-
-
Sverige Totalt
958
5
2 739
3 758
727
31
49
2 701
Sveits
Hydro Aluminium
International SA
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
16
1
1 391
31 558
668
97
105
788
Hydro Building Systems
Switzerland AG
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
44
3
-
468
82
15
19
107
Sveits Totalt
60
4
1 391
32 026
750
112
124
895
Tyrkia
Hydro Yapi Sistem Sanayi VE Ticaret AS
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
24
-
857
59
(9)
(2)
-
(3)
Tyrkia Totalt
24
-
857
59
(9)
(2)
-
(3)
Forente Arabiske
Emirater
Hydro Building Systems
Middle East FZE
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
-
-
-
81
1
-
-
1
Forente Arabiske Emirater
Totalt
-
-
-
81
1
-
-
1
Storbritannia
Hydro Aluminium Deeside
Ltd.
Resirkulering
100 %
57
1
-
1 331
32
8
-
569
Hydro Building Systems
UK Ltd.
Produksjon av byggesystemer
100 %
114
1
387
605
2
(3)
-
302
Hydro Components
UK Ltd.
Inaktivt
100 %
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Aluminium UK
Ltd.
Produksjon av ekstrudering
100 %
597
1
772
1 821
(329)
(26)
-
(74)
Hydro Holdings
UK Ltd.
Holdingselskap
100 %
1
-
-
1
1
-
-
79
Hueck UK Ltd.
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
-
-
170
-
(3)
(1)
-
2
Storbritannia Totalt
769
3
1 329
3 758
(297)
(22)
-
879
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
USA
EMC Ashtabula Inc
Inaktivt
100 %
-
-
-
-
2
(1)
-
(3 176)
EMC Metals Inc
Inaktivt
100 %
-
-
-
-
(26)
1
-
1 014
Hydro Aluminium
Metals USA, LLC
Resirkulering og salg
100 %
100
-
-
8 331
(4)
103
-
(1 066)
Hydro Building Systems
North America LLC
Salgs-
og markedsføringsselskap
100 %
2
-
-
36
(2)
-
-
(46)
Hydro Extrusion Portland
Inc.
Produksjon av ekstrudering
100 %
273
-
-
1 578
(13)
(27)
-
(334)
Hydro Extrusion USA
LLC
Produksjon av ekstrudering
100 %
4 812
13
-
24 695
119
(193)
1
1 729
Hydro Holding North
America Inc.
Holdingselskap
100 %
-
-
30 239
-
145
94
46
3 922
Norsk Hydro USA
LLC
Myndighetskontakt
100 %
-
-
-
-
-
-
-
-
Hydro Precision Tubing
Louisville Inc.
Inaktivt
100 %
-
-
-
-
(1)
-
-
(280)
Hydro Precision Tubing
Monterrey LLC
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
-
-
-
685
47
(5)
-
610
Hydro Precision Tubing USA LLC
Produksjon av aluminiumsrør
100 %
392
-
-
1 898
48
4
-
(588)
USA Totalt
5 579
13
30 239
37 223
315
(24)
47
1 787
Sum elimineringer,
ikke-kontrollerte eierinteresser,
goodwill og merverdier
ikke tilhørende
spesifikke juridiske
enheter
(92 300)
(29 609)
(929)
-
(56 113)
Total virksomheter
under felles
kontroll
-
55
(1)
-
14 611
Totalt alle
land
32 031
1 729
1 390 434
203 636
8 862
3 822
4 719
59 749
1)
En utvidet tabell som dekker
GRI 207 skatterapproteringskrav
finnes på www.hydro.com.
2)
Antall ansatte er basert på
den juridiske enheten
hver ansatt er ansatt i. Dette
kan avvike fra antall
ansatte etter arbeidsland,
som er rapportert i Noter
om egen arbeidsstyrke.
Tallene er per 31. desember 2024.
3)
Inntekter består av eksterne
og interne inntekter
fra salg av produkter og
tjenester, og realiserte og urealiserte
resultater fra derivater
knyttet til salg av produkter. Eliminering
av salg til andre
Hydro-selskaper presenteres
på samlet basis
i «Elimineringer». Inntektene
i denne rapporten
tilsvarer inntektene i Hydros
konsernregnskap.
Betalinger inkluderer oppgjør
av skatteforpliktelser
med skattefradrag generert
fra andre betalinger
til føderale myndigheter.
4)
For sammensetning av resultat
før skatt vises det
til konsernresultatregnskap
og tilhørende noter.
5)
For en beskrivelse og
sammensetningen av inntektsskatt
vises det til konsoliderte
resultatregnskap og
tilhørende noter.
6)
Innbetalt inntektsskatt
representerer faktiske utbetalinger
i løpet av året uavhengig
av hvilket år skatten
gjelder. I noen skatteregimer,
inkludert Brasil, inkluderer
skattebetalinger oppgjør
av skatteforpliktelser med
skattefradrag generert
fra andre betalinger
til føderale myndigheter.
7)
Opptjent overskudd består
av akkumulerte
gevinster og tap, fratrukket
utdelt overskudd
sett fra den juridiske
enhetens synspunkt.
Tilbakeholdt overskudd
som eksisterer i selskapene
på tidspunktet for Hydros oppkjøp
trekkes fra i «Elimineringer».
I tillegg består «Elimineringer»
av
urealiserte gevinster
i transaksjoner mellom
Hydro-selskaper.
8)
Hydro Aluminium Australia
Pty Ltd eier Hydros
eierandel i smelterverket
Tomago, en felleskontrollert driftsordning.
9)
Hydro Rein ble solgt 24.
juni 2024 og etablert
som Hydro Rein JV fra samme
dato.
10)
Hydro Aluminium Canada
& Co. Ltd. brukes til å rapportere
Hydro-delen av virksomheten
for Aluminerie Alouette
Inc, et joint venture.
11)
Hydro Extrusion Lithuania
UAB ble solgt 28. mars
2024.
Innhold
Land-for-land
rapportering
1.
Introduksjon
2.
Virksomhet
3.
Resultater
4.
Seslskapsstyring
5. Bærekraft
6.
Økonomi
7.
Vedlegg
Enhetsbeskrivelser
I tabellen over er det en kort beskrivelse
av de viktigste aktivitetene i hvert selskap.
Noen av enhetene kan
også ha noen av
aktivitetene som er listet opp under.
Kort beskrivelse
Hovedaktivitet
Aluminaraffinering
Raffinering
av bauksitt til alumina.
Hydro driver aluminaraffineriet
Alunorte
Bauksittutvinning
Utvinning av bauksitt,
råmaterialet for aluminiumproduksjon.
Hydro har kun en
konsoliderte bauksittgruve
Produksjon av byggesystemer
Produksjon av byggesystemer
der alumnium inngår
Økonomistyring og
ledelse
Koordinering og organisering
av Hydros forretningsvirksomhet
Produksjon av pressformer
Produksjon for pressformer
for ekstrudering av
aluminiumprofiler
Inaktiv
Hydro-virksomhet uten
forretningsvirksomhet
i rapporteringsperioden
Produksjon av ekstruderte
komponenter
Videre bearbeiding
av ekstruderte
komponenter
Høyraffinert
aluminiumproduksjon
Aluminiumproduksjon
med renhet på
minimum 99,99
prosent
Holdingselskap
Holding & Finansiering.
Eier aksjer
eller andre egenkapitalinstrumenter.
Administrative
-, ledelses-
eller støttetjenester
Vannkraftproduksjon
Produksjon og drift
av vannkraft
Hydrogen
Utvikling av hydrogen
basert på fornybar
energi
Under avvikling
/ Under oppsigelse
Drift under avvikling
eller oppsigelse
Forsikring
Egen forsikringsvirksomhet
Morselskap
Selskap som har en
kontrollerende eierandel
i et annet selskap
Pensjonskasse
Ansattes pensjonskasse
Krafthandel
Handel av kraftinstrumenter
og energitjenester
Produksjon av aluminiumrør
Produksjon av ekstruderte
aluminiumsrør,
flerportsrør
og sveisede
rør
Primæraluminiumproduksjon
Inkluderer en eller flere
primæraluminiumfabrikker,
og kan inkludere
stløperi, anodeproduksjon,
og/eller FoU-aktiviteter.
Myndighetskontakt
Hydros kontorer for
myndighetskontakt
i Brüssel og USA
Eiendomsforvaltning
Forvaltning og utvikling
av eiendom.
Eier av land og
infrastruktur
Resirkulering
Anlegg for omsmelting
av standard ingot,
prosess skrap og/eller
brukt skrap
Fornybar energi
Planlagte og pågående
produksjoner av fornybar
energi
FoU
Forsknings-
og utviklingsaktiviteter
Salgs-
og markedsføringsselskap
Salg, markedsføring
og distribusjonskontor
Støttetjenester
Administrative og
andre støttetjenester
Leverandør av
verktøy- og reservedel
-tjenester
Leverandør av
verktøy- og reservedel
-tjenester, i
tillegg til administrativ
støtte
Tradingselskap
Salg, markedsføring
og distribusjon av
støperiprodukter
Transport
Transport av
råmaterialer på
togskinner
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Styrets redegjørelse
for
eierstyring og selskapsledelse
Dette kapittelet gir en detaljert
redegjørelse for hvordan Norsk
Hydro
ASA (“Hydro” eller “selskapet”) følger
Norsk anbefaling for eierstyring
og selskapsledelse (“anbefalingen”)
datert 14. oktober 2021 (“NUES-
rapporten” eller “Rapporten”). Informasjon
som Hydro må oppgi i
henhold til regnskapslovens paragraf
3-3b er også inkludert.
Styret i Hydro (“Styret”) støtter
prinsippene for god eierstyring
og
selskapsledelse. Anbefalingen dekker
15 temaer, som
alle er inkludert
i denne rapporten, og beskriver
Hydros etterlevelse av anbefalingen.
Aksjeeier og andre interessenter bes
merke seg at selv om rapporten
tar sikte på å gi en oversikt over
hvordan selskapet har organisert
sin
eierstyring og selskapsledelse, kan
rapporten henvise til
mer detaljert
informasjon andre steder i den integrerte
årsrapporten eller på
selskapets nettsted. Relevante referanser
er inkludert gjennomgående
og etter behov.
Mer utfyllende informasjon finnes
på
selskapets nettsider
.
Avvik fra anbefalingen
Etterlevelse av anbefalingen er
basert på et “følg eller forklar”
-prinsipp.
Dette innebærer at selskapet må
redegjøre for eventuelle avvik fra
anbefalingen, og forklare hvilke alternative
løsninger selskapet har
valgt. Dette inkluderer å forklare hvilken
alternativ løsning bedriften
har
valgt. Etter Styrets beste skjønn
har selskapet tre avvik fra
anbefalingen. Dette inkluderer ett
avvik fra punkt 6, ett fra
punkt 8 og
ett fra punkt 14. Alle disse avvikene
forklares nedenfor og under
relevant punkt i denne rapporten.
Punkt 6. Generalforsamlingen
Hydro har ett avvik fra dette punktet
:
“Påse at styret ... er til stede i generalforsamlingen”:
Hele styret har normalt ikke vært tilstede
på generalforsamlingen.
Sakene som har vært til behandling
på generalforsamlingen har
tidligere ikke gjort dette nødvendig.
Styrets leder er alltid
detagende
for å presentere årsrapporten
og besvare eventuelle spørsmål fra
aksjeeierne. Alle Styrets medlemmer
oppfordres til å delta på
selskapets generalforsamling, enten
fysisk eller elektronisk.
Punkt 8. Styret, sammensetning og
uavhengighet
Hydro har ett avvik fra dette punktet:
Generalforsamlingen skal velge
styrelederen.
Det fremgår imidlertid av Allmennaksjeloven
§ 6-1(2) at styret alltid
skal velge sin leder hvis det er
avtalt at selskapet ikke
skal ha
bedriftsforsamling. Styret velger
styreleder for inntil to år av
gangen.
Punkt 14. Selskapsovertakelse:
Hydro har ett avvik fra dette punktet:
“
Styret bør ha utarbeidet
hovedprinsipper for hvordan det vil
opptre ved eventuelle
overtakelsestilbud.
”
Styret har valgt å ikke utarbeide
eksplisitte hovedprinsipper for
håndtering av overtakelsesbud. Bakgrunnen
for dette er at den norske
stat ved Nærings-
og fiskeridepartementet eier 34,
26 prosent av
aksjene i Hydro (per 31.12.2024)
og Nærings-
og fiskeridepartementet
har gjennom Eierskapsmeldingen (Stortingsmelding
nr. 6 (2022-2023))
gitt uttrykk for langsiktig eierskap i
selskapet med formål om å
beholde
et ledende teknologi-
og industriselskap med hovedkontorfunksjoner
i
Norge, jfr. Eierskapsmeldingen
(Stortingsmelding nr.
6 (2022-2023) s.
44.
1. Redegjørelse for eierstyring
og selskapsledelse
Hydro følger den nyeste utgaven
av norsk anbefaling for eierstyring
og
selskapsledelse, datert 14. oktober
2021. Hydro følger internasjonal
beste praksis ved utarbeidelse
av konstituerende dokumenter
og
globale direktiver,
og Styret fører aktivt og jevnlig
tilsyn med temaet
eierstyring og selskapsledelse. Styret
mener det er en klar
sammenheng mellom god eierstyring
og selskapsledelse og det
å
skape langsiktige aksjonærverdier.
Styret har det overordnede ansvaret
for forvaltning av selskapet,
og
skal føre tilsyn med selskapets daglige
ledelse og virksomheten for
øvrig. Styret mener at god eierstyring
og selskapsledelse er av
avgjørende betydning for størst mulig
verdiskaping over tid, til
beste
for Hydros ansatte, aksjeeiere
og andre interessenter,
og er opptatt av
å opprettholde en høy standard for
eierstyring og selskapsledelse
i
hele konsernet. Styret godkjente denne
redegjørelsen på styremøtet
13. februar 2025
gjennom signering av den integrerte
årsrapporten.
2. Hydros virksomhet
Hydro er et globalt aluminiumselskap
med produksjon, salgs-
og
handelsvirksomhet i hele verdikjeden
fra bauksitt, alumina og energi
til
produksjon av primæraluminium,
ekstruderte produkter,
og
resirkulering. Med base i Norge, har selskapet
om lag 32 000 ansatte
involvert i aktiviteter i 40 land
på alle kontinenter. En
detaljert
beskrivelse av Hydros virksomhet finnes
i seksjonen «Hydros
virksomhet» i den integrerte
årsrapporten.
Selskapets formål, uttrykt i paragraf
2 i vedtektene, er å drive industri,
handel og transport, og å utnytte energi
og råstofforekomster,
samt å
drive annen virksomhet i forbindelse
med dette formålet. Hydro
ønsker
å skape verdier ved å ta en ledende
rolle i det grønne skiftet.
Med
dette som utgangspunkt arbeider selskapet
for å styrke lokale
relasjoner, lokalsamfunn
og samarbeidspartnere
gjennom opplæring
og medbestemmelse. Hydro har som
mål å ivareta sikkerheten
for
våre ansatte og ha et skadefritt
arbeidsmiljø. Selskapets
forretningsaktiviteter kan også drives
ved deltakelse i eller
samarbeid
med andre selskaper.
Styret er ansvarlig for selskapets
verdiskaping, og fastsetter og
fører
tilsyn med selskapets mål, strategier
og risikoprofiler. Disse
evalueres
minst årlig. Styrets strategiske
planlegging og beslutninger
danner
grunnlag for at selskapets ledelse kan
forberede og gjennomføre
investeringer og strukturelle tiltak.
Styret fører også tilsyn for at Hydro
har formålstjenlige globale
direktiver for risikostyring, HMS, personalledelse,
samfunnsansvar og
menneskerettigheter. Bærekraft,
inkludert miljø og klimaendringer,
samfunnsansvar, mangfold,
helse, sikkerhet og
arbeidsmiljø og
etterlevelse er integrert i konsernets
risikostyrings-
og
strategiprosesser, og
står sentralt i Styrets vurderinger
og
beslutningstaking i løpet av
året. Tilnærmingen er nærmere
omtalt i
konsernets integrerte årsrapport
der det er aktuelt, og det
henvises til
bærekraftsrapporten.
Se Hydros vedtekter på
selskapets nettside
3. Selskapskapital og utbytte
Hydros selskapskapital er etter Styrets
oppfatning tilpasset konsernets
mål, strategi og risikoprofil.
Hydros utbyttepolitikk gir uttrykk for
selskapets ambisjon
om å øke
avkastningen til aksjonærene over
forretningssyklusen.
Utbyttepolitikken er å utbetale minst
50 prosent av justert resultat etter
skatt over forretningssyklusen,
med 1,25 kroner per aksje
som
minimumsnivå. Hydro tar sikte på
en justert netto gjeld på rundt
25
milliarder kroner over forretningssyklusen.
Utbyttepolitikken i
kombinasjon med kapitalstrukturmålet
er etter styrets oppfatning klar
og forutsigbar. Se
også note 7.1 til årsregnskapet
for mer informasjon
om kapitalforvaltning og kontantforvaltning.
Utbytte per aksje foreslås av
Styret, basert på Hydros
utbyttepolitikk,
og godkjennes av generalforsamlingen.
I 2024
foreslo Styret overfor
generalforsamlingen 7. mai 2024
utdeling av et kontantutbytte
på 2,5
kr per aksje, og dette ble godkjent
av generalforsamlingen.
I tråd med gjeldende lovgivning
kan Styret få fullmakt
fra
generalforsamlingen til å kjøpe tilbake
Hydro-aksjer i markedet eller
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
øke aksjekapitalen. Mandat som gis
til Styret for å øke selskapets
aksjekapital eller kjøpe tilbake egne
aksjer har normalt et definert
formål, i tråd med gjeldende lovgivning,
og varigheten for slike
fullmakter er normalt frem til dato for
neste årlige generalforsamling.
Fullmakt til å kjøpe tilbake selskapets
egne aksjer ble gitt til
Styret av
selskapets årlige generalforsamling
7. mai 2024. Fullmakten ble gitt i
samsvar med gjeldende lover og
regler, og den er
også registrert i
Foretaksregisteret.
Fullmakten som ble gitt av
generalforsamlingen innebærer
at Styret
kan erverve aksjer i Norsk Hydro ASA
med pålydende verdi på inntil
109 800 000 kroner i markedet og
fra Nærings-
og
fiskeridepartementet, fordelt på inntil
100 000 000 aksjer.
Aksjene vil
bli gjenstand for påfølgende sletting.
Det er en forutsetning for
alle
tilbakekjøp og påfølgende sletting
av aksjer at Nærings-
og
fiskeridepartementets eierandel
på 34,26 prosent ikke endres
som
følge av nevnte tilbakekjøp og sletting
av aksjer. Ervervede
aksjer er
gjenstand for betingelser som til
enhver tid er fastsatt
av Styret. Minste
og høyeste beløp som kan betales
per aksje skal være henholdsvis
20
og 150 kroner. Fullmakten
gitt av generalforsamlingen
er gyldig fra 7.
mai 2024
til generalforsamlingen i 2025,
men senest 30. juni 2025.
På selskapets generalforsamling i
mai 2025
vil selskapets aksjeeiere
få en redegjørelse for innholdet
i den gjeldende fullmakten og
status i
tilbakekjøpsprogrammet. Transaksjoner
som foretas som del
av
eksisterende tilbakekjøpsprogram
gjennomføres på Oslo Børs,
med
løpende kunngjøring via børsmeldinger
og på selskapets nettsider.
Se
også NUES punkt 4 om Likebehandling
av Aksjeeier.
Innkalling, vedlegg og protokoll fra
generalforsamlingen finnes
på
Hydros nettside
.
Referanser:
Les mer om Hydros selskapskapital
og utbyttepolitikk i
kapittelet
Aksjonærinformasjon.
4. Likebehandling av aksjeeiere
Hydro har én aksjeklasse. Alle aksjene
har de samme rettighetene.
Transaksjoner i egne aksjer
foretas vanligvis på
børs. Tilbakekjøp av
egne aksjer gjøres til gjeldende
kurs i markedet.
Transaksjoner som gjennomføres
som del av det eksisterende
tilbakjøpsprogrammet, basert på fullmakt
gitt til Styret fra
generalforsamlingen 7. mai 2024, gjennomføres
på Oslo Børs, med
løpende kunngjøringer via børsmeldinger
og på selskapets nettsider.
Innløsning av aksjer fra den norske
stat utføres til samme
prisvilkår
som for tilbakekjøp som utføres via
børsen. Hydro gjennomfører
tilbakekjøpene via et eksternt bankmandat
og i samsvar med EUs
markedsmisbruksforordning (EU Market
Abuse Regulation, EU
596/2014 (MAR). 5.
Personer som eier aksjer fem virkedager
før generalforsamlingen,
har
rett til å delta og stemme på generalforsamlingen.
Salg av aksjer til ansatte skjer
med rabatt i forhold til markedsverdi.
Se
også punkt 6.
Styrets kontakt med investorer
går normalt gjennom ledelsen. Under
spesielle omstendigheter kan Styret,
representert ved styreleder,
ha
direkte dialog med investorer.
Reguleringen av aksjeemisjoner
og fortrinnsretter er beskrevet i
selskapets vedtekter.
Når det gjelder selskapets transaksjoner
med tilknyttede parter
kommer også IFRS (International
Financial Reporting Standards)
i
tillegg til de obligatoriske kravene i
Allmennaksjeloven §§3-9 and
3-10
flg. Se også punkt 9.
Staten som eier
Staten, representert ved Nærings
-
og fiskeridepartementet,
eide 34,26
prosent av Hydros samlede utstedte
aksjer per 31. desember
2024.
Hydro har jevnlig møter med departementet.
Temaer som
diskuteres
er blant annet Hydros økonomiske
og strategiske utvikling, bærekraft
og statens forventninger til resultater
og avkastning på investeringer.
Møtene gjennomføres på linje
med det som er vanlig praksis
mellom
allmennaksjeselskaper og dets største
aksjeeiere. Møtene
gjennomføres i samsvar med krav
som følger av selskapets
vedtekter
og gjeldende lovverk, ikke minst hva
angår likebehandling
av
aksjeeiere. Som aksjeeier har staten
som hovedregel ikke tilgang
på
mer informasjon enn det som er
tilgjengelig for andre aksjeeiere.
Hvis
statlig deltakelse er nødvendig og
regjeringen må søke godkjenning
fra Stortinget), kan det være nødvendig
å gi departementet
“innsideinformasjon”, jf. EUs
markedsmisbruksforordning (EU
596/2014). Hvorvidt dette er nødvendig,
vil alltid bli nøye vurdert
i
hvert enkelt tilfelle. I slike tilfeller
er staten gjenstand for de regler
og
forskrifter som gjelder for behandling
av slik informasjon.
Referanser: Les mer om de største
aksjeeierne i kapittelet
Aksjonærinformasjon
og salg av Hydro-aksjer
til ansatte i
note 9.2
Godtgjørelse til ansatte
til konsernregnskapet. Hydros
regler for
arbeidsetikk finnes på
Hydro.com/principles
, og Hydros vedtekter er
tilgjengelig på
Hydro.com/governance
. Se også
note 9.1 Nærstående
parter
til konsernregnskapet.
5. Fri omsettelighet
Hydro-aksjen er fritt omsettelig, og det
er ingen
stemmerettsbegrensninger knyttet til
aksjen. Den er blant de mest
omsatte aksjene ved Oslo Børs og
gjenstand for effektiv
kursfastsettelse. Gjennom Nærings-
og fiskeridepartementet eide den
norske staten 34,26 prosent av
aksjene i Hydro per 31. desember
2024, mens Folketrygdfondet eide
6,94 prosent. Aksjeeierskapet
er
basert på informasjon fra Verdipapirsentralen
(VPS) per 31. desember
2024. En aksjeeiers registrerte
beholdning kan variere som
følge av
utlån av aksjer.
Referanser:
Les mer om Hydros selskapskapital
og utbyttepolitikk i
kapittelet
Aksjonærinformasjon.
6. Generalforsamling
Generalforsamlingen, som alle
aksjeeiere inviteres til,
er selskapets
øverste organ. Selskapets vedtekter
vedtas av generalforsamlingen.
Selskapets aksjeeiere utøver sin
myndighet på generalforsamlingen.
Personer som eier aksjer den
femte virkedagen før
generalforsamlingen, har rett til
å delta og stemme på
generalforsamlingen, enten personlig
eller ved fullmakt.
Generalforsamlingen velger aksjonærrepresentanter
til styret og
fastsetter godtgjørelse til styret, Videre
velger den selskapets
eksterne
revisor og godkjenner revisors godtgjørelse.
Den godkjenner også
selskapets årsregnskap og årsberetning,
herunder styrets foreslåtte
utbytte. Generalforsamlingen velger
også valgkomiteen og fastsetter
deres godtgjørelse og behandler andre
saker som er oppført i
innkallingen til møtet.
Aksjeeiere kan, minst fire
uker før ordinær
generalforsamling, skriftlig be
om at forslag til vedtak legges fram
for
generalforsamlingen, eller at saker
legges til dagsorden.
Årlig Generalforsamling ble avholdt 7.
mai 2024
som fysisk møte ved
selskapets hovedkontorer på Vækerø i
Oslo, med elektronisk
stemmegiving og med mulighet for
aksjeeierne til å delta digitalt.
Til
sammen var 79,09 prosent av den samlede
aksjekapitalen
representert.
Innkallingen til generalforsamlingen
med relevante vedlegg publiseres
normalt på Hydro.com minst tre uker
før generalforsamlingen
avholdes, og sendes aksjeeierne og
nominerte senest tre uker
før
generalforsamlingen avholdes.
Innkallingen til generalforsamlingen
gir informasjon om de prosedyrer
aksjeeierne må følge for å kunne
delta og stemme på
generalforsamlingen. Innkallingen
angir også:
●
prosedyre for å møte ved fullmektig,
herunder bruk av
fullmaktsskjema
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
●
aksjeeieres rett til å fremme forslag
til vedtak i saker som
generalforsamlingen skal behandle
●
link til internettsiden der innkallingen
og andre saksdokumenter
vil
være tilgjengelig
Følgende informasjon er tilgjengelig
på hydro.com:
●
informasjon om aksjeeieres rett til å
få saker behandlet på
generalforsamlingen
●
hvordan man skal komme med forslag
til vedtak i saker som
skal
behandles av generalforsamlingen, alternativt
merknader til saker
der det ikke foreslås noe vedtak
●
fullmaktsskjema
Styrets mål er at vedtak og underlagsinformasjon
som sendes ut, er
tilstrekkelig detaljert, dekkende og
konkret slik at aksjeeierne
kan ta
stilling til de saker som skal
behandles på generalforsamlingen.
Eiere av forvalterregistrerte aksjer
som vil delta på
generalforsamlingen, må gi selskapet
beskjed om dette to virkedager
før generalforsamlingen finner sted.
jf. aksjeloven § 5-3.
Aksjeeiere som ikke selv kan delta,
kan stemme ved bruk
av fullmakt.
Styret kan oppnevne en person som
kan stemme for aksjeeierne
som
fullmektig, normalt styrets leder.
Det er mulig å stemme
elektronisk på
forhånd
Generalforsamlingen stemmer på hver
enkelt av kandidatene som er
foreslått til verv i selskapets styre
og valgkomité.
Fullmaktskjemaet for
utnevnelse av fullmektig gi mulighet
til separat stemmegivning i
hver
av sakene som skal behandles,
og for kandidatene som er nominert
til
valg.
Selskapets generalforsamling ledes
av en uavhengig leder.
På
generalforsamlingen 7. mai 2024, ble møtet
ledet av advokat Anne
Lise Ellingsen Gryte fra advokatfirmaet
Wiersholm.
Styret anser Anne
Lise Ellingsen Gryte som uavhengig
av selskapet.
Styrets leder, leder
for valgkomiteen, konsernsjefen,
konserndirektør
for økonomi og finans og selskapets
revisor deltar på alle
generalforsamlinger. Alle
styremedlemmer oppfordres
til å delta på
generalforsamlingen, enten fysisk
eller digitalt.
Protokoll fra generalforsamlingen
publiseres via børsmeldinger og
på
Hydro.com/generalmeeting
så snart som mulig etter
møtet.
Referanser:
Les mer om generalforsamlingen
på
Hydro.com/investor.
Avvik:
Se første side i dette kapittelet.
7. Valgkomité
Selskapet har en valgkomité. Medlemmene
av komiteen, inkludert
komiteens leder, skal
velges av generalforsamlingen
for inntil to år av
gangen, jf. paragraf 5A i selskapets
vedtekter. Valgkomiteens
leder
har det overordnede ansvaret for komiteens
arbeid.
Valgkomiteens hovedoppgave
er å lage en innstilling til selskapets
generalforsamling om valg av
medlemmer til Styret og valgkomiteen,
for å sikre best mulig grunnlag for
de beslutningene
generalforsamlingen skal ta. I tillegg
kommer valgkomiteen
med
forslag
til godtgjørelse for medlemmer
og varamedlemmer i Styret
samt valgkomiteen.
Valgkomiteen består
av minst tre og maksimalt
fire medlemmer,
som
er aksjeeiere eller representanter for
aksjeeiere. Dersom komiteens
leder fratrer som medlem av valgkomiteen
i løpet av valgperioden,
skal valgkomiteen velge en ny
leder blant sine medlemmer
for resten
av den nye lederens valgperiode,
jf. paragraf 5A i selskapets
vedtekter.
Retningslinjene for valgkomiteen
er godkjent av generalforsamlingen,
og fastsetter hvordan valg til valgkomiteen
skal foregå, kriterier
for
hvem som kan velges, antall medlemmer,
valgperiode for de
medlemmene som velges osv.
Retningslinjene for valgkomiteen
er
tilgjengelig på selskapets nettsider.
Aksjeeier kan når som helst foreslå
kandidater til valgkomiteen.
For å
komme i betraktning ved neste ordinære
valg må forslaget være
fremsatt innen utgangen av november
året før valgåret.
Valgkomiteens innstillinger
inkluderer informasjon om
kandidatenes
bakgrunn og uavhengighet, og
begrunner hvorfor den enkelte kandidat
blir foreslått. Valgkomiteens
innstillinger blir normalt
sendt ut sammen
med innkallingen til selskapets
generalforsamling.
Valgkomiteen sikrer
at hensynet til aksjonærfellesskapets
interesser
og selskapets krav til kompetanse,
kapasitet og mangfold
blir ivaretatt.
Valgkomiteen tar også
hensyn til relevante lovfestede krav
vedrørende
sammensetningen av selskapets
styrende organer.
I henhold til sitt mandat skal valgkomiteen
være mottakelig for
eksterne synspunkter,
og sikre at alle frister for forslag
på medlemmer
til valgkomiteen og Styret blir kunngjort
i god tid på forhånd
på
selskapets nettsider. I utførelsen
av sitt arbeid holder valgkomiteen
aktiv kontakt med aksjeeierne og
gjør sitt beste for å sikre at
komiteens innstillinger er forankret
hos de største aksjeeierne.
Aksjeeierne kan kontakte valgkomiteen
via et elektronisk skjema som
ligger på selskapets nettside. Valgkomiteen
har jevnlige møter med
medlemmer av Styret.
Samtlige medlemmer av valgkomiteen
er uavhengig av Hydros
styre,
konsernsjef og andre ledende ansatte.
Som største aksjeeier
er den
norske stat representert i valgkomiteen
ved Muriel Bjørseth Hansen
fra
Nærings -og fiskeridepartementet.
Folketrygdfondet representeres av
Karl Mathisen.
Mer informasjon om sammensetningen
av selskapets
valgkomite er tilgjengelig på selskapets
nettsider.
Referanser:
Informasjon om Hydros
vedtekter, valgkomite
og
komiteens medlemmer finnes på
Hydro.com/governance
. Her kan du
også legge inn nominasjoner
elektronisk.
8. Styret: sammensetning og uavhengighet
Detaljert informasjon om hvert
styremedlem finnes i kapittelet
om
eierstyring og selskapsledelse
.
Alle styremedlemmer er etter Styrets
beste skjønn uavhengige av
selskapets daglige ledelse og vesentlige
forretningsforbindelser.
I henhold til paragraf 5 i Hydros
vedtekter skal Styret
bestå av ni til tolv
medlemmer. De aksjonærvalgte
medlemmene av Styret velges av
generalforsamlingen for inntil to
år av gangen, jf. nevnte bestemmelse.
De ansattvalgte medlemmene
av Styret velges av og blant
selskapets
ansatte i Norge. Generalforsamlingen
vedtar honorar til Styrets
medlemmer og varamedlemmer.
Valgkomiteen søker
å sette sammen et styre som
kan ivareta
aksjonærenes interesser,
og selskapets behov for kompetanse,
kapasitet og mangfold. Det blir lagt vekt
på at representantene skal
utfylle hverandres ekspertise,
og Styrets evne til å fungere som
et
kollegium.
Per 31. desember 2024
hadde styret 11
medlemmer. Sju
er valgt av
generalforsamlingen, mens fire
er valgt av og blant selskapets
ansatte
i Norge. Alle aksjonærvalgte styremedlemmer
velges for en periode på
inntil to år. Alle aksjonærvalgte
medlemmer er eksterne. Ingen
ansattvalgte styremedlemmer er
en del av selskapets ledelse.
Ansattvalgte styremedlemmer har ingen
tjenesteavtale med selskapet
utenom arbeidskontraktene, men er
underlagt sine forpliktelser
som
styremedlemmer Alle aksjonærvalgte
medlemmer ble i 2024
ansett
som uavhengige i henhold til norske
krav.
Alle styremedlemmer oppmuntres
til å eie aksjer i selskapet.
Styrets
11 medlemmer
eide totalt 56 465 aksjer i
Norsk Hydro ASA
31.12.2024. Hydro har ikke noe
program for styremedlemmers kjøp
av
aksjer, med unntak av
de ansattes representanter,
som har rett til å
kjøpe aksjer gjennom de ansattes
aksjespareordning. Alle
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
3
aksjetransaksjoner gjennomføres i
samsvar med lov om
verdipapirhandel og tilhørende forskrifter.
På selskapets generalforsamling
10. mai 2022 vedtok
generalforsamlingen å avvikle bedriftsforsamlingen.
Mer informasjon
om avviklingen av bedriftsforsamlingen
finnes på hydro.com. Det
fremgår av allmennaksjeloven paragraf
6-1(2) at Styret alltid skal velge
sin leder hvis det er avtalt at selskapet
ikke skal ha bedriftsforsamling.
Styret i Hydro følger dette lovkravet.
Styret velger sin leder (og
nestleder etter behov) for inntil to
år av gangen.
Referanser:
En oversikt over medlemmene
i styret og informasjon
om
medlemmenes uavhengighet finnes
i redegjørelsen om
eierstyring og
selskapsledelse,
og i Hydros vedtekter,
som er tilgjengelig på
Hydro.com
.
Avvik:
Se første side i dette kapittelet.
9. Styrets arbeid
Styret i Norsk Hydro ASA (“Styret”)
er ansvarlig for selskapets
verdiskaping, og fastsetter og
fører tilsyn med selskapets mål,
strategi
og risikoprofil. Styret er opptatt av å
sikre at vurderinger som
gjelder
bærekraft er nært knyttet til selskapets
aktiviteter og verdiskaping.
Styret fører videre tilsyn med
at Hydro har formålstjenlige globale
direktiver for blant annet risikostyring,
HMS, personalledelse,
samfunnsansvar og menneskerettigheter.
Bærekraft, inkludert
miljø-
og klimaendringer, samfunnsansvar,
mangfold, helse, sikkerhet
og
arbeidsmiljø og etterlevelse er
integrert i konsernets risikostyrings
-
og
strategiprosesser og står sentralt
i Styrets vurderinger og
beslutningstaking i løpet av
året. Dette blir nærmere beskrevet
i
konsernets integrerte årsrapport
der det er relevant.
Styret har etablert prosedyrer for sitt
eget arbeid. Disse fremgår
av
Styreinstruksen
. Instruksen legger særlig
vekt på en klar intern
ansvars- og oppgavefordeling mellom
Styret og konsernsjefen.
Det fremgår av styreinstruksen at Styret
representerer og står
ansvarlig overfor alle aksjeeierne i selskapet.
I henhold til
allmennaksjeloven paragraf 6-12
og 6-13 har Styret det overordnede
ansvaret for forvaltningen av selskapet,
og skal føre tilsyn med
selskapets daglige ledelse og virksomheten
for øvrig.
Styret har en årlig plan for sitt
arbeid med særlig vekt på
mål, strategi
og gjennomføring. Den består av
tilbakevendende temaer som
gjennomgang av strategi, forretningsplanlegging,
risiko og tilsyn med
etterlevelse av lover og regler,
økonomisk rapportering,
personalstrategi og planlegging av
lederressurser, i tillegg
til helse og
sikkerhet og bærekraft, inkludert
samfunnsansvar, klima
og miljø.
Styret følger nøye med på
markedet og makroøkonomisk utvikling
som er relevant for aluminiumindustrien.
Hydro har siden
2001 hatt et
revisjonsutvalg og medarbeider og
kompensasjonsutvalg.
Revisjonsutvalget består av 4 medlemmer,
mens medarbeider-
og
kompensasjonsutvalget består av 3
medlemmer. De
aksjonærvalgte
medlemmene er alle uavhengig
av selskapet. Etter Styrets oppfatning
tilfredsstiller revisjonsutvalget de norske
kravene til uavhengighet og
kompetanse.
Saker som skal behandles av Styret
forberedes av konsernsjefen i
samarbeid med Styrets leder.
Styrets leder har et særlig
ansvar for å
sikre at Styrets arbeid utføres
med høy kvalitet, er godt organisert
og
at det fungerer effektivt. Det legges
vekt på å skape et
styremiljø
basert på åpen og konstruktiv dialog
og diskusjon.
Hydro holder en styreansvarsforsikring
på vegne av
styremedlemmene og konsernsjefen.
Forsikringen dekker også
ansatte som opptrer i en ledende
rolle og inkluderer også kontrollerte
datterselskaper. Forsikringen
er utstedt av et anerkjent
forsikringsselskap med en egnet/tilstrekkelig
rating.
I samsvar med styrets forretningsorden
§ 6 har styret opprettet
et
personal-
og kompensasjonsutvalg
og et revisjonsutvalg:
Medarbeider- og kompensasjons
utvalg
Utvalget består av tre av styrets
medlemmer. Utvalget
skal bistå styret
i å utøve sitt tilsynsansvar,
med særlig vekt på saker som
gjelder lønn
og godtgjørelse til konsernsjefen og
andre medlemmer av
konsernledelsen, andre godtgjørelsessaker
av prinsipiell betydning og
strategiske personalprosesser i
selskapet, særlig knyttet til
planlegging
av lederressurser, ledelse
og talenter og mangfold
og inkludering.
Utvalget skal jevnlig vurdere om lønns-
og godtgjørelsespakken til
konsernsjefen og de andre medlemmene
av konsernledelsen er
hensiktsmessig og konkurransedyktig.
Medlemmer: Rune Bjerke (leder),
Kristin Fejerskov Kragseth og
Arve
Baade.
Referanser: Mandatet for Medarbeider
-
og kompensasjonsutvalget er
tilgjengelig på
Hydro.com/governance
Revisjonsutvalg
Revisjonsutvalget består av fire av
styrets medlemmer og oppfyller
norske krav til uavhengighet og
kompetanse. Revisjonsutvalget
bistår
styret i å utøve sitt tilsyns- og
kontrollansvar relatert til integriteten
til
selskapets regnskap, rapporteringsprosesser
for finans og bærekraft,
internkontroll, risikostyring og etterlevelsessystem.
I tillegg fører
utvalget tilsyn med ekstern revisors kvalifikasjoner,
uavhengighet og
arbeidsutførelse, og selskapets internrevisjonsfunksjon.
Som en del av tilsynet med den
eksterne revisorens uavhengighet
og
ytelse, opprettholder revisjonsutvalget
en forhåndsgodkjenningspolicy
som styrer den eksterne revisorens
engasjement. Policyen styrer
engasjement av Hydros primære
eksterne revisor for
revisjonstjenester og andre tjenester
til Hydro eller andre enheter
innenfor konsernet. I henhold til
denne forhåndsgodkjenningspolicyen
har revisjonsutvalget definert og forhåndsgodkjent
underkategorier av
revisjonstjenester og andre tjenester.
Revisjonsutvalgets
forhåndsgodkjenningspolicy består
også av en årlig økonomisk ramme
for følgende kategorier av tjenester:
●
Revisjon
●
Revisjonsrelatert
●
Skatt
●
Annet – tjenester som ikke er knyttet
til revisjon eller skatt
I henhold til policyen skal alle tjenester
forhåndsgodkjennes.
Rapporterte beløp for revisjon,
revisjonsrelaterte tjenester,
skatt og
andre tjenester som ikke er relatert
til revisjon er innenfor de
økonomiske rammene som er etablert
av revisjonsutvalget.
For å sikre den interne revisjonsfunksjonens
uavhengighet rapporterer
revisjonssjefen til styret gjennom
revisjonsutvalget og møter styret
for
godkjenning av revisjonsplanen
og årsrapporten. Leder for etterlevelse
(Chief Compliance Officer) har
en stiplet rapporteringslinje til
og
jevnlige møter med revisjonsutvalget.
Medlemmer: Marianne Wiinholt
(leder), Philip Graham New
,
Espen
Gundersen (fra mai 2024) og Bjørn
Petter Moxnes.
Interessekonflikter og inhabilitet
Hydros etiske direktiv inneholder
blant annet retningslinjer for hvordan
eventuelle interessekonflikter skal
håndteres. Reglene gjelder
for alle
styremedlemmer og ansatte i Hydro. Etter
Styrets vurdering har
det
ikke vært transaksjoner av vesentlig karakter
mellom konsernet og
3
Moxnes er ansatt i Hydro,
og representerer de
ansatte gjennom
sentralt samarbeidsråd. Vi
tror ikke at dette forholdet har
noen vesentlig negativ
innvirkning på revisjonsutvalgets
evne til
å opptre uavhengig eller
tilfredsstille de andre
kravene. Se informasjon
om styret over når det
gjelder egenevaluering.
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
dets aksjeeiere, styremedlemmer,
konsernledelse eller tilknyttede
parter i 2024, med unntak av de som er beskrevet
under punkt 8.1.
Hvis styreleder er eller har vært aktivt
involvert i en sak, for eksempel
i
forhandlinger om fusjoner og oppkjøp
osv., vil et
annet styremedlem
normalt lede diskusjonen i denne saken.
Styreinstruksen omfatter også
bestemmelser om at et styremedlem
med sentral stilling i et selskap
med konkurrerende aktiviteter
ikke kan
delta i diskusjonen eller beslutningen i
saker der konkurransesensitive
spørsmål blir behandlet. Videre
følger det av instruksen at
det enkelte
styremedlem har plikt til hele tiden
å vurdere om det
er andre forhold
som kan undergrave den generelle
tilliten til hans eller hennes
uavhengighet, og hvordan styret
skal håndtere transaksjoner
med
tilknyttede parter.
Styrets egenevaluering
Styret gjennomfører en årlig egenevaluering
av styrets arbeid og
kompetanse samt samarbeidet med ledelsen,
og en separat
evaluering av styrets leder.
I tillegg gjennomfører revisjonsutvalget
en
egenevaluering. Resultatene legges
fram for valgkomiteen, som
så
vurderer Styrets sammensetning
og kompetanse. Denne evalueringen
blir normalt gjennomført og tilrettelagt
av en ekstern aktør.
Egenevalueringen i 2024
ble tilrettelagt av rådgivningsfirmaet
Spencer
Stuart.
Referanser:
Informasjon om Styret,
dets underutvalg og
styremedlemmenes kompetanse finnes
i kapittelet om eierstyring
og
selskapsledelse i Hydros årsrapport. Styrets
mandat er tilgjengelig på
Hydro.com.
10. Internkontroll over finansiell rapportering
og risikostyring
Styret er ansvarlig for at selskapet har
god internkontroll og
hensiktsmessige systemer for risikostyring.
Dette ansvaret utøves
gjennom oppfølging og dypdykk i henhold
til revisjonsutvalgets
(BAC)
årshjul, med gjennomgang av de
viktigste risikoområdene i selskapets
systemer for internkontroll og risikostyring.
Hydros internkontrollsystem inkluderer
alle Hydros konserndirektiver,
inkludert selskapets etiske direktiv (Code
of Conduct) og krav til HMS
og samfunnsansvar. En
nærmere beskrivelse av selskapets
systemer
for internkontroll og risikostyring er
tilgjengelig på
Hydro.com/governance
.
Leder for internrevisjonen (Chief
Audit Executive) rapporterer
direkte til
styret, men er administrativt underlagt
konserndirektør for økonomi
og
finans. Hydros interne revisjonsfunksjon
er beskrevet i kapittelet
Forretningsetikk.
10.1 Internkontroll over finansiell rapportering
Hydros interne kontroll over finansiell
rapportering (ICFR) er i tråd
med
COSO 2013 Internal Controls Integrated
Framework, som består
av
fem sammenhengende komponenter
og 17 relevante prinsipper som
må være til stede og etterleves. De
fem elementene er: Kontrollmiljø,
risikovurdering, kontrollaktiviteter,
informasjon og kommunikasjon
og
overvåkingsaktiviteter.
Hydros overordnede kontrollmiljø for finansiell
rapportering styres av
Hydros globale direktiver,
og gjenspeiler tonen som
er satt av styret og
ledelsen. Dette inkluderer et felles
sett med holdninger,
etikk og
verdier som deles av alle ansatte.
Group Accounting and Reporting
(GAR) har på vegne av CFO
det
styrende ansvaret for prosesser
på tvers av Hydro knyttet
til periodisk
finansiell rapportering og ICFR. Hydros
ICFR-rammeverk er primært
utformet for å gi ledelsen og styret
betryggende sikkerhet
for
utarbeidelse og riktig presentasjon
av regnskapet.
ICFR-rammeverket ivaretas gjennom
en risikobasert og ovenfra
og
ned-tilnærming, som sikrer
hensiktsmessig organisering av
den
finansielle rapporteringen og sikrer
at Hydros aktiviteter,
regnskaper
og ledelse er gjenstand for forsvarlig kontroll.
En risikovurdering av finansiell
rapportering utføres årlig som en
del av
Hydros ICFR-årshjul. Denne er basert på identifiserte
interne og
eksterne faktorer som påvirker
den finansielle rapporteringen,
og
resulterer i identifisering av Hydros finansielle
rapporteringsrisikoer
(HFRR) som rapporteres til CFO
og styrets revisjonsutvalg.
Risikovurderingen er dynamisk, og
oppdateres kontinuerlig
etter hvert
som endringer i risikofaktorer identifiseres.
Et sett med
kontrollaktiviteter er utformet og implementert
på flere nivåer i
organisasjonen for å redusere
risikoer i samsvar med HFRR.
Kontrollen anses som effektiv
når de identifiserte risikoene i
HFRR-
prosessen, håndteres og reduseres
av én eller flere kontroller.
Dette
inkluderer implementerte kontroller
relatert til IT og
applikasjonskontroller (ITGC), kontroller
på prosessnivå,
gjennomgangskontroller og kontroller
på enhetsnivå. Korrigerende
tiltak iverksettes hvis risikoene ikke
er fullstendig redusert, og
slike
korrigerende tiltak kan være implementering
av nye kontroller,
redesign av nåværende kontroller
og/eller ekskludering av foreldede
kontroller fra ICFR-rammeverket.
Overvåking av hensiktsmessigheten
av ICFR-kontrolldesign og
operasjonell effektivitet skjer
gjennom en kombinasjon av
egenvurderinger, testing
av kontroller i henhold
til en global
overvåkingsplan og evaluering
av mangler identifisert gjennom
den
økonomiske rapporteringsprosessen.
Hydros utvalg for regnskapsframlegging
(disclosure committee) bistår
konsernsjefen og konserndirektør for
økonomi og finans når det
gjelder å sikre at Hydros offentlige
rapportering og
regnskapsframlegging er betryggende,
nøyaktig og fullstendig og
skjer
til riktig tid. Utvalget er også en
integrert del av Hydros
kontrollfunksjoner og prosedyrer for
informasjonsframlegging, og
vurderer effektiviteten og identifiserer
mangler og etterlevelse knyttet
til Hydros ICFR-tiltak. Utvalget gir
hvert kvartal et sammendrag
av sine
aktiviteter til styrets revisjonsutvalg.
Gjennom rapporteringen fra
utvalget for regnskapsframlegging
tar revisjonsutvalget en
aktiv rolle
når det gjelder å sikre at ICFR-rammeverket
fungerer. Styret har
jevnlige møter med ekstern
revisor uten at medlemmer av
konsernledelsen er til stede.
10.2 Helhetlig risikostyring (ERM)
En gjennomgang av Hydros største
risikoer er beskrevet i kapittelet
Risikostyring i Hydro. Mer informasjon
om Hydros konserndirektiver
er
tilgjengelig på
Hydro.com/principles
.
11. Godtgjørelse
til Styret
De aksjonærvalgte medlemmene
av Styret har ingen andre oppgaver
for selskapet enn styrevervet.
Godtgjørelsen til Styret fastsettes
av generalforsamlingen, etter
forslag
fra valgkomiteen. Valgkomiteen
angir godtgjørelsen med sikte på
at
den skal gjenspeile Styrets ansvar,
kompetanse og tidsbruk, samt
selskapets kompleksitet og globale
virksomhet, sammenholdt med
det
generelle styrehonorarnivået i Norge.
Styret har ikke resultatavhengig
godtgjørelse eller godtgjørelse basert
på aksjer eller aksjeopsjoner.
Referanser
: Alle elementer av Styrets
godtgjørelse er beskrevet i
Rapport om godtgjørelse til ledende
personer
.
Se også Hydros
vedtekter.
12. Lønn og annen godtgjørelse til
ledende personer
Styret har etablert en lønnspolitikk for
lønn og godtgjørelse til
konsernledelsen. I henhold til lønnspolitikken
skal Hydro gi
konsernledelsen en samlet godtgjørelse
som er konkurransedyktig,
men ikke lønnsledende, og i samsvar
med god bransjestandard lokalt.
Der det er hensiktsmessig,
bør lønnspakken også bestå av
en
resultatbasert andel. Resultatbaserte incentiver
skal støtte Hydros
forretningsstrategi og langsiktige interesser,
og skal også bidra til
å
sikre at konsernet drives på en
bærekraftig måte. Resultatbasert
godtgjørelse for nye medlemmer av
konsernledelsen har en øvre
grense i samsvar med statlige
retningslinjer for lønn og godtgjørelse
til
ledende personer.
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Selskapet har aksjebaserte langtidsincentiver,
med en bindingsperiode
på tre år. Hydro har
ingen opsjonsordninger.
Styrets retningslinjer om fastsettelse av
lønn og annen godtgjørelse
til
ledende personer ble først godkjent
av aksjeeierne på general-
forsamlingen i 2021. Reviderte
retningslinjer ble godkjent av
generalforsamlingen 7. mai 2024. Retningslinjene
er tilgjengelig på
Hydros nettsider. Styrets
rapport om lønn og annen
godtgjørelse til
ledende personer for regnskapsåret
2024 vil legges fram for
generalforsamlingen i 2025 for
rådgivende avstemming.
Referanser:
Hydros lønnspolitikk er tilgjengelig
på Hydros nettsider.
Alle elementer av godtgjørelse til ledende
personer er beskrevet i
Rapport om godtgjørelse til ledende
personer
. Aksjespareordningen
for de ansatte er beskrevet i
note 9.2 Godtgjørelse til ansatte.
13. Informasjon og kommunikasjon
Hydros bedriftskultur er basert på
prinsipper om åpenhet og respekt
for andre. Vår evne til å drive
effektivt, både i Norge og
internasjonalt,
krever konsekvent og profesjonell kommunikasjon.
Vi følger derfor
prinsippet om åpenhet, ærlighet
og ansvarlighet når vi samhandler
med våre interessenter.
Hydro har etablert et globalt direktiv
for regnskap og finansiell
rapportering. Våre prinsipper for bærekraftsrapportering
er presentert i
delen Generell informasjon i bærekraftsrapporten.
Vår tilnærming til
rapportering er basert på åpenhet
og hensyn til kravet om lik
behandling av alle aktører i verdipapirmarkedet.
Dette gjelder også
kontakt med akskeeierne utenom
generalforsamlingen.
Aksjonærinformasjon er tilgjengelig
på Hydro.com. Årsregnskap
og
årsberetning blir på forespørsel sendt
gratis til aksjeeierne. Innkalling
til generalforsamling blir sendt
direkte til aksjeeiere og til nominee-
kontoer som holder aksjer på vegne
av en aksjonær med kjent
adresse, med mindre de har gitt
samtykke til å motta
disse
dokumentene elektronisk. All informasjon
sendt til askjeeierne
og
nominee-kontoer blir gjort tilgjengelig
på www.hydro.no
(og
hydro.com) når den distribueres. Presentasjon
av kvartalsresultatene
og generalforsamlingen sendes samtidig
på nett-TV (webcast).
All
relevant informasjon sendes elektronisk
til Oslo Børs for offentlig
arkivering.
Hydro har beredskapsplaner på
relevante nivåer i organisasjonen.
Det
gjennomføres regelmessige øvelser
for disse. Regler for hvem som
kan snakke på vegne av selskapet
er regulert gjennom Hydros
etiske
direktiv.
Referanser:
En finansiell kalender er tilgjengelig
i denne rapporten og
på
Hydro.com/investor
, hvor det også finnes
mer informasjon om
Hydro-aksjen og nettsendinger,
inkludert viktig juridisk informasjon
for
aksjeeiere i Norsk Hydro ASA. “Vårt
etiske ansvar - Hydros regler
for
arbeidsetikk” (Hydros Code of Conduct),
er tilgjengelig på
Hydro.com/principles
.
14. Selskapsovertakelse
Styret vil behandle overtakelsestilbud
i samsvar med norsk lov
og
norske retningslinjer for eierstyring
og selskapsledelse. Det
er ingen
mekanismer for å hindre oppkjøpstilbud
i selskapets vedtekter eller
underliggende styrende dokumenter.
Vi har heller ikke
iverksatt tiltak
for å begrense muligheten til å kjøpe
aksjer i selskapet. Se også punkt
5.
Avvik:
Se første side i dette kapittelet.
15. Revisor
Ekstern revisor legger hvert år fram
de viktigste punktene i planen for
revisjon av Hydro for styrets
revisjonsutvalg.
Ekstern revisor deltar på alle møter
i revisjonsutvalget. Referat
fra
disse møtene sendes til alle styremedlemmene.
Denne praksisen
er i
samsvar med EUs revisjonsdirektiv.
Hvert år presenterer revisor
de
viktigste elementene fra revisjonen, inkludert
ukorrigert feilinformasjon
og svakheter i selskapets internkontroll.
Ekstern revisor har møter med Styret
når selskapets årsregnskap skal
godkjennes. På møtet gir revisor en
oversikt over de viktigste
elementene i revisjonen, identifiserte
svakheter og forslag til
forbedringer i Hydros internkontroll. Styret
har møter med ekstern
revisor uten at medlemmer av konsernledelsen
er til stede.
Hydro legger vekt på uavhengighet,
og har klare retningslinjer
for bruk
av tjenester fra ekstern revisor,
i samsvar med EUs revisjonsreform
og
IESBAs uavhengighetsregler.
All bruk av tjenester
fra ekstern revisor,
inkludert tjenester utenom revisjon,
er gjenstand for
forhåndsgodkjenning som er definert
av revisjonsutvalget. Prosessen
for forhåndsgodkjenning av tjenester
utenom revisjon sikrer at det
ikke
blir levert noen tjenester som er
forbudt ved lov til Hydro eller Hydros
kontrollerte datterselskaper.
Ekstern revisor gir
revisjonsutvalget en
årlig skriftlig bekreftelse på uavhengighet,
og et sammendrag av alle
tjenester utenom revisjon som er levert
til Hydro i løpet av året.
Godtgjørelsen til revisor blir oppgitt i
den integrerte årsrapporten,
og
fastsettes av generalforsamlingen.
Det er en egen beslutningssak
på
generalforsamlingens dagsorden. I
2020 valgte generalforsamlingen
å
beholde KPMG som konsernets eksterne
revisor etter en
anbudsrunde. KPMG har vært
revisor for Hydro siden
2010. Lead
Audit Partner har vært en del
av revisjonsteamet siden
2020.
Oppdragsansvarlig revisor byttes hvert
sjuende år.
Referanser:
Se
note 10.4 Revisjonshonorar
til konsernregnskapet
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Opplysninger
i henhold til likestillings-
og diskrimineringsloven
Det følgende
kapittelet
gir informasjon
om status for
mangfold og
inkludering i
Hydro, og aktivitetene
som gjennomføres
for å
identifisere og
analysere
risikoen for
diskriminering
og for å iverksette
tiltak for å
forbedre
vår mangfold,
inkludering
og tilhørighet
(diversity,
inclusion and
belonging
– DIB). Rapporteringen
er i samsvar
med
kravene i norsk
lov om likestilling
og forbud
mot diskriminering.
Rapporteringen
og dens referanser
er godkjent
av styret.
Hydros program
for mangfold,
inkludering
og tilhørighet
Hydro verdsetter
mangfoldige
perspektiver
som essensielle
for å
levere på sin
langsiktige
strategiske
agenda. Mangfold
gjør det
mulig
for Hydro å
tenke, tilnærme
seg utfordringer
og løse
problemer
på
forskjellige
måter.
Hydro er forpliktet
til å tilby like
ansettelsesmuligheter
og behandle
alle ansatte
rettferdig
og med respekt,
uavhengig
av primære
eller
sekundære
mangfoldskarakteristikker.
Hydros ansatte
og
forretningsområder
skal kun
bruke meritter,
kvalifikasjoner
og andre
profesjonelle
kriterier som
grunnlag
for beslutninger
knyttet til
ansatte, som
rekruttering,
opplæring,
prestasjon,
belønning
og
forfremmelse.
Hydro etterstreber
å utvikle
programmer
og tiltak
for å
oppmuntre
til en mangfoldig
organisasjon
basert på
prinsippet
om
likeverdige
muligheter.
Hydro fø
lger prinsippene
om ikke-
diskriminering
og tolererer ikke
noen form
for trakassering
eller
mobbing på
arbeidsplassen.
Kartlegging
og reduksjon
av risiko
knyttet til
DIB
Hydro bruker
sine medarbeiderundersøkelser,
Hydro Monitor
og
pulsundersøkelser,
for å identifisere
og overvåke
risikoer knyttet
til
mangfold, inkludering
og tilhørighet
i Hydro.
Hydro bruker
også den
interne klagemekanismen
AlertLine
for å vurdere
risikoen for
diskriminering
og trakassering
i organisasjonen
og spore
relevante
medarbeiderdata
fra sitt sentrale
medarbeidersystem.
Hydro Monitor
gjør det også
mulig for selskapet
å vurdere
medarbeiderengasjement
og psykoso
siale risikofaktorer
på tvers av
forskjellige
demografiske
grupper,
inkludert
kjønn, alder,
rolle, minoritetsstatus
og
omsorgsbehov.
Siden 2021
har Hydro
målt inkludering
gjennom sin
inkluderingsindeks.
Indeksen
består av åtte
spørsmål
relatert til
mangfold, inkludering
og tilhørighet,
hentet gjennom
Hydro Monitor
og pulsundersøkelsen.
Inkluderingsindekspoengsummen
utgjør en
av administrerende
direktørs KPI
-er fra 2023,
målt årlig som
en
forbedringsscore.
Hydros DIB-policy
uttrykker selskapets
prinsipper
og forpliktelse
r
til
mangfold, inkludering
og tilhørighet.
Konsernledelsen
er ansvarlig
for
å overvåke
og drive DIB
-agendaen
på tvers av
selskapet,
og sikre
ansvarlighet
på høyeste
nivå. Et globalt
DIB-kjerneteam
ledet av
Hydros DIB-leder
og støttet av
en DIB-representant
fra hvert
forretningsområde
har i oppgave
å gjennomføre
og fremme
denne
agendaen.
For å modne
Hydros arbeid
med mangfold,
inkludering
og tilhørighet,
implementerer
selskapet
kontinuerlig
tiltak på alle
nivåer i
organisasjonen
på tvers av sine
strategiske
pilarer.
DIB er integrert
i
alle personalprosesser, inkludert rekruttering, onboarding og
etterfølgerplanlegging,
og er inkludert
i alle Hydros
globale
medarbeider
-
og lederutviklingsprogrammer.
Hydro feirer
fem mangfoldsdager
for å øke
bevisstheten
og forbedre
inkluderingen:
Den internasjonale
kvinnedagen,
Den internasjonale
dagen for
avskaffelse
av rasediskriminering,
Pride, Verdensdagen
for
psykisk helse
og Den internasjonale
dagen for
personer
med nedsatt
funksjonsevne
.
Hver mangfoldsdag
er sponset
av et medlem
av
konsernledelsen.
I tillegg er
det etablert
medarbeiderressursgrupper
som Hydro
Rainbow
LGBTQI+-nettverket
og kvinnenettverk,
på tvers
av ulike forretningsområder
og hovedkontorer
.
DIB-resultater i 2024
●
Mangfolds-,
inkluderings-
og tilhørighetstrening
fullført, og
forpliktelsesbrev
signert
av Hydro Extrusions
-teamet og
i flere av
forretningsområdenes lederteam.
●
Forbedret inkluderings
som KPI
for konsernsjefen.
Grunnlag for
forbedring
er 75 prosent,
basert på
Hydro-ansattes
oppfatning
av inkludering
i Hydro
Monitor-undersøkelsen
for 2024.
●
Videreføring
av DIB-kjerneteamet
som samarbeider
på tvers av
Hydro med sponsorer
fra den
øverste ledergruppen.
●
Pågående prosess
for å ivareta
DIB med ulike
resultatindikatorer
for å måle
forbedringer.
●
Obligatorisk
nettbasert DIB
-trening
gitt til alle nye
ansatte. DIB
som en del
av Hydro
Fundamentals
-kurset og
inkludert
dybdelæringsveier
og verkstedmateriale
gitt til alle.
●
Flere medarbeiderressursgrupper
initiert og
utviklet (f.eks.
kvinnenettverk
i mange
forretningsområder,
samt globalt
for
kvinner i operasjoner,
mental helse,
unge profesjonelle
og
LGBTQI+ Rainbow
Network)
.
●
Fortsatt fokus
på mental
helse og
velvære. Feiring
av
Verdensdagen
for psykisk
helse 2024
med mental
helse og
velvære som
vår prioritet
i alle forretningsområder
- Courage
to
Care-workshops.
●
Integrasjon
av kompensasjonsdata
i vårt sentrale
medarbeidersystem
.
●
Globalt engasjement
rundt de fem
mangfoldsdagene
.
●
DIB som et
strategisk
fokusområde
i Hydros
nye People
Strategy 2030.
Mål og resultater
Hydro har arbeidet
systematisk
for å øke
kjønnsbalansen
siden den
første handlingsplanen
for å fremme
kvinnelige
ansatte og
ledere ble
vedtatt i 1997.
Samtidig som
Hydro har
hatt suksess
med å forbedre
kjønnsbalansen
i stabsstillinger,
gjenstår det
utfordringer for
operatør-
og lederstillinger.
Hydros mål for
andelen kvinner
i Hydro
er 25 prosent
innen 2025,
inkludert faste
og midlertidige
ansatte. I 2024
oppnådde
Hydro totalt
24 prosent
kvinner.
Se
Note S1.9
for flere
statistikker
om norske
ansatte.
Andelen kvinner
i Hydros
styre var 36
prosent i 2024.
Med tre kvinner
blant de syv
aksjonærvalgte
medlemmene
og én kvinne
blant de fire
ansatterepresentantene
i styret,
oppfyller Hydro
de norske
lovkravene om kvinnerepresentasjon. Andelen kvinner i Hydros
øverste ledergruppe
var 56 prosent
i 2024.
Se
Note S1.7
for detaljer
om kjønnsfordelingen
i Hydros ledelse
.
Selv om kjønnsbalanse
er en utfordring
blant operatører
på de fleste
av Hydros
operasjonelle
steder,
utgjør kvinner
52 prosent
av
arbeidsstyrken
i Hydros konsernstaber
og 45 prosent
i Global
Business Services.
Hydro anerkjenner
viktigheten
av en god
balanse
mellom arbeid
og
andre aspekter
av livet. For
eksempel
har Aluminium
Metal, som
er
Hydros største
forretningsområde
i Norge,
implementert
prosedyrer
for å sikre en
forutsigbar
arbeidsplan
for operatører
og muligheter
for
fleksible arbeidstider
for ikke-operatøransatte
.
Muligheter for
mennesker
med nedsatt
funksjonsevne
Innhold
NUES
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Hydro søker
å skape
muligheter
og bli en attraktiv
arbeidsgiver
for
ansatte med
funksjonsnedsettelser,
på tvers av
våre globale
operasjoner.
For å fremme
et miljø
og en kultur
der mennesker
med
forskjellige
fysiske, kognitive
og mentale
helseevner
kan føle
seg
støttet og lykkes,
har Hydro
utviklet en
global veiledning
for
inkludering
av personer
med funksjonsnedsettelser.
Hydro justerer
kontinuerlig
arbeidsforholdene
slik at alle
ansatte har
de samme
mulighetene
på arbeidsplassen
.
Hydro er pålagt
å ansette
minst 5 prosent
ansatte med
funksjons-
nedsettelser
i Brasil. Ved
utgangen av
2024 var 5
prosent av
de
ansatte i Paragominas
personer
med funksjonsnedsettelser,
5,1
prosent ved
Alunorte
og 5,1 prosent
ved Albras.
Hydro Extrusions-
anleggene i
Sør-Brasil oppfylte
også sine
lovkrav.
Likelønn og
godgjørelse
I 2024 startet
Hydro implementeringen
av den
globale
belønningsstrategien,
der Hydros filosofi
beskriver selskapets
holdning til
belønning.
Hydro mener
at det er menneskene
som driver
selskapets
suksess. Hydro
anerkjenner
at verdien
selskapet
skaper
avhenger av
innsatsen
til hver enkelt.
Selskapet
er forpliktet
til å
skape en arbeidsplass
som er rettferdig
og likeverdig
for alle,
uavhengig
av bakgrunn
og personlige
egenskaper
.
Hydro arbeider
for å sikre
rettferdig kompensasjon
for arbeid
av lik
verdi, uavhengig
av kjønn.
Hydros
globale belønningsprinsipper
sier
at alle ansatte
skal motta total
kompensasjon
som er
konkurransedyktig
og i tråd med
den lokale
industristandarden.
Kompensasjonen
skal være
helhetlig,
prestasjonsorientert
og
transparent
.
Et globalt jobbarkitektur
-rammeverk
gjør det mulig
for selskapet
å
kartlegge alle
ansatte i Hydro
på en konsistent
måte. Hydros
globale
jobbarkitektur
-rammeverk
er bygget
på Mercers
internasjonale
posisjonsevalueringssystem
(IPE). Derfor
består Hydros
arkitektur av
to hovedelementer:
en jobbfamiliestruktur
og en jobbnivåstruktur
.
Aktiviteter og
kompetansekrav
bestemmer
hvilken familie
en jobb
tilhører,
og det er jobben
som en person
har som kartlegges,
ikke
personen selv.
Jobbene
er kartlagt i
familiestrukturen.
Hydro
kartlegger
ansattes stillinger
i en nivåstruktur
basert på
kompleksiteten
i hver jobb.
Jobbnivåstrukturen
består av ni
nivåer fra
operatører,
spesialister
til ledere.
Nivåene 1
til 3 dekker
vanligvis
operatører,
nivåene
5 og 6 krever
høyere utdanning,
f.eks. bachelor
eller master
med typisk
1-5 års erfaring.
Nivåene
6 og 7 er jobber
som krever
omfattende
erfaring innen
sitt ekspertiseområde,
og
nivåene 8 og
9 dekker senior
spesialist-
og lederstillinger.
Forholdet
mellom høyeste
grunnlønn
og median
grunnlønn
for alle
faste ansatte
globalt var
17,4 i 2024.
Se godtgjørelsesrapporten
for
mer informasjon
om høyest
betalt lønn.
Se også
Note S1.6
for
statistikk om
lønnsgap
for norske
ansatte i
henhold til
den norske
likestillings-
og diskrimineringsloven
.
Velvære
Hydro bryr seg
om de ansattes
helse og velvære,
og tilbyr initiativer
for å fremme
fysisk og
mental helse.
De fleste av
Hydros
anlegg tilbyr
velværeinitiativer,
som varierer
fra
sunn mat, treningsmuligheter,
vektkontroll,
røykesluttkampanjer
og
balanse
mellom arbeid
og fritid. Flere
anlegg har
tilgang til
en
sosialarbeider
eller rådgiver
for å ta opp
psykologisk
helse og
sikkerhet, og
helse og
velvære tas
også opp på
anleggets
helse- og
sikkerhetsdagsarrangementer.
Etter en stresshåndteringspilot
i 2022
har selskapet
fortsatt med
grundige stressrisikovurderinger,
og det er utviklet
en rekke verktøy
for å støtte
fremtidige
stressrisikovurderinger,
som e-læring
for
generell bevissthet
og for ledere,
lederkompetanseverktøy
og
retningslinjer.
Hydro feiret
også World
Mental Health
Day med
en
kampanje med
fokus på
velvære.
Innhold
Produksjonskapasitet
og -volum
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Produksjonskapasitet
og -volum
Produksjonskapasitet
Hydro Energy
Kraftverksområde
Kraftverk
Hydro eierandel
(TWh)
1)
Hydro drift (TWh)
Eierskap
Nøkkelegenskaper
Telemark
Tinn: Frøystul,
Vemork, Såheim,
Moflåt, Mæl
og Svelgfoss. Vennesla:
Vigelandsfoss.
3,7
3,9
100 % eierskap, utenom
Svelgfoss (70,22
% eierskap og
100 % operatør)
Magasinbasert
vannkraft, unntatt
Vigelandsfoss
som er
elvekraftverk. Ingen
tilbakeføring utenom
for Frøystul 50
%
2044, Moflåt og Mæl 2049. Totalt nedslagsfelt 4 094 km2.
Sogn
Fortun: Skagen, Herva
og Fivlemyr.
Årdal:
Tyin, Holsbru
og Mannsberg
3,2
3,2
100 % eierskap
Magasinbasert
vannkraft. Konsesjonen
utløper: Tyin 2051
og
Fortun 2057. Totalt
nedslagsfelt
803 km2.
Røldal-Suldal
Suldal 1, Suldal 2, Røldal,
Novle, Kvanndal,
Svandalsflona,
Vasstøl, Middyr
og Midtlæger
0,8
3,3
Eierskap gjennom Lyse
Kraft DA
Magasinbasert
vannkraft. Ingen tilbakeføring
etter Lyse
Kraft
DA-transaksjonen. Totalt
nedslagsfelt
793 km2. Hydro eier
24.37 % av RSK DA.
Stavanger
Lyse plants:
Lysebotn
l, Lysebotn ll, Tjodan,
Flørli, Maudal, Breiava,
Oltedal, Oltesvik,
Hjelmeland, Sviland,
Hetland og Hauskje.
Sira-
Kvirna 7 anlegg og
Ulla-Førre 4 anlegg
1,6
2,6
25.6 % eierskap gjennom Lyse
Kraft DA
Magasinbasert
vannkraft. Ingen tilbakeføring.
Lyse Kraft
DA har
deleierskap i Sira-Kvina
(41 %) and Ulla-Førre
(18 %).
Skafså
Åmdal, Osen, Skree og
Gausbu
0,1
0
33 % eierskap
Vannkraft. Ingen
tilbakeføring.
Tonstad
Tonstad
Vindmøllepark
0
0,7
Ingen eierskap
Vindkraft. Operatørskap,
kommersiell håndtering
og PPA-
opptak fra Hydro.
Totalt
9,4
13,7
1) Normalkapasitet
Innhold
Produksjonskapasitet
og -volum
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Produksjonskapasitet Hydro Aluminium Metal
Fabrikk
Land
Ansatte (per 31. des)
Elektrolysekapasitet
(000 mt)
1)
Støperikapasitet
(000 mt)
Hovedprodukter
Nøkkelegenskaper
Karmøy
Norge
567
274
320
Ekstruderingsblokk,
valsetråd
To forvarmingslinjer.
FoU-senter.
Årdal
Norge
555
203
300
Valseblokk,
støperilegeringer
Two forvarmingslinjer.
Teknologi
-
og kompetansesenter.
Betydelig anodeproduksjon.
Sunndal
Norge
669
428
525
Ekstruderingsblokk,
valsetråd
To forvarmingslinjer.
FoU-senter for metallurgi
og
støping. Det største
anlegget i Vest
-Europa.
Høyanger
Norge
191
67
156
Valseblokk,
Omsmeltet
skrotingot
En forvarmingslinjer,
et omsmelteter
anlegg
Husnes
Norge
378
199
220
ekstruderingsblokk,
Hyforge
To forvarmingslinjer
Slovalco (55.3%)
Slovakia
181
3)
175
2)
(100% basis)
250
(100% basis)
75 (2023)
2)
,100 (2024)
2)
Ekstruderingsblokker,
støperilegeringer
Joint venture med Penta
(Slovakia). En forvarmingslinjer.
Tomago
(12.4%)
Australia
1024
74
75
Standardblokk,
ekstruderingsblokk
Joint venture med RTA
og GAF.
Langsiktig
kraftkontrakt
som utløper i 2028.
Største produsent
i Australia. Tre
forvarmingslinjer.
Qatalum (50%)
Qatar
1000
325
340
Ekstruderingsblokker,
støperilegeringer
Joint venture med Qatar
Petroleum. 40 års
gassforsyningskontrakt
med utløp i 2049.
Er et
smelteverk i første
kvartil på den globale
kostnadskurven. Blant
verdens smelteverk
med lavest
kostnader. To
forvarmingslinjer.
Alouette (20 %)
Canada
1051
128
150
Standardblokk
Joint venture med RTA,
AMAG og IQ/Marubeni.
Langsiktig kraftkontrakt
med utløp i slutten
av 2029. Er et
smelteverk i første
kvartil på den globale
kostnadskurven. Største
produsent i
Nord-Amerika. To
forvarmingslinjer.
Albras (51 %)
Brasil
1390
460 (100% basis)
460 (100% basis)
Standardblokk,
støperilegeringer,
salg av
flytende metall
Datterselskap deleid
med NAAC.Langsiktig
kraftkontrakt
med utløp i slutten av
2024. Største
produsent
i Sør-
Amerika. Fire forvarmingslinjer.
1) Produksjons-
og støperikapasitet
for deleide selskaper representerer
vår forholdsmessige andel.
Slovalco og Albras
er fullstendig konsolidert når
det gjelder volumer og
økonomiske resultater.
2) Elektrolyseproduksjonen
ble redusert til 5 % av
kapasiteten i august
2022. Fullstendig
stenging i februar 2023.
Støperiet forblir i drift,
med lavere kapasitet på
grunn av nedstegningen
av elektrolyseproduksjonen.
3) Bemanning redusert
som følge av nedstengningen.
Innhold
Produksjonskapasitet
og -volum
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Primæraluminium og støperiproduksjon (kmt)
Primæraluminium
Støperiproduksjon
Lokasjon
2024
2023
2024
2023
Albras
Brasil
449
450
362
372
Karmøy
Norge
206
208
190
189
Årdal
Norge
198
192
226
207
Sunndal
Norge
427
428
457
458
Høyanger
Norge
67
67
93
92
Husnes
Norge
154
150
158
159
Slovalco
Slovakia
-
-
45
56
Tomago
(12.4 %)
Australia
73
73
72
73
Qatalum (50 %)
Qatar
325
322
341
335
Alouette (20 %)
Canada
126
127
126
126
Technology
Norge
13
13
Total produksjon
primæraluminium
2 038
2 030
2 070
2 067
For informasjon om flere produksjonsvolumer
se
note E5 – ressurser og sirkulærøkonomi
Innhold
FNs bærekrafts-
mål indeks
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
FNs bærekraftsmål
indeks
Avskaffe fattigdom i
alle dens former
overalt
Mål: 1.2, 1.4 og 1.5
Se kapitlene Egen arbeidsstyrke
og Arbeidstakere i verdikjeden
for
informasjon om Hydros initiativer
for å fremme levelønn for arbeidere
i
Hydro og i Hydros verdikjede.
Se kapittelet Berørte lokalsamfunn
for mer informasjon om Hydros
støtte til lokale initiativer som
muliggjør økonomisk utvikling,
kompetanse-
og jobbutvikling.
Se Land for land-rapporteringen i
vedlegget for mer informasjon
om
Hydros skattebidrag i ulike jurisdiksjoner.
Avskaffe sult, oppnå matsikkerhet
og
forbedret ernæring og fremme bærekraftig
landbruk
Mål: 2.4 og 2.5
Se kapittelet Berørte lokalsamfunn
for mer informasjon om Hydros
støtte til lokale initiativer som
muliggjør økonomisk utvikling,
kompetanse-
og jobbutvikling, inkludert
prosjekter knyttet til landbruk.
Se kapittelet Biologisk mangfold og
økosystemer for informasjon om
Hydros initiativer for å minimere
negativ innvirkning på natur
og
biologisk mangfold
Sikre et sunt liv og fremme
velvære for alle i
alle aldre
Mål: 3.5 og 3.9
Se kapittelet Egen arbeidsstyrke
for informasjon om Hydros
initiativer
for å fremme mental helse og velvære
og for å håndtere risiko knyttet
til smittsomme sykdommer.
Se kapitlene Forurensning og Nedstengning
og opprydding for mer
informasjon om våre tiltak for
å redusere forurensning som
kan være
en trussel mot folkehelsen.
Sikre inkluderende og rettferdig
kvalitetsutdanning og fremme livslang
læring for alle
Mål: 4.4, 4.6 og 4.7
Se kapittelet Berørte lokalsamfunn
for mer informasjon om Hydros
støtte til lokale initiativer som
muliggjør læring og kompetanseutvikling,
inkludert våre opplærings- og kompetanseutviklingsmål.
Se kapittelet Egen arbeidsstyrke
for informasjon om vår
medarbeiderstrategi og initiativ for
å støtte læring og lederutvikling.
Oppnå likestilling og styrke
alle kvinner og
jenter
Mål: 5.1,
5.2 og 5.5
Se kapittelet Egen arbeidsstyrke
for informasjon om vår
medarbeiderstrategi, inkludert initiativer
for å ivareta
menneskerettigheter. fremme
mangfold, inkludering og tilhørighet,
fremme likestilling mellom kjønnene
og kvinnelige ledere, og
avskaffe
diskriminering i alle former.
Sikre tilgjengelighet og bærekraftig
forvaltning av vann og sanitæranlegg
for
alle
Mål: 6.3, 6.4 og 6.5
Se kapitlene Forurensning og Nedstengning
og opprydding for
informasjon om våre tiltak for
å redusere forurensning og
forurensning
som kan ha negativ innvirkning
på vannveier og vannkilder.
Kapittelet Vannressurser
inneholder også vår
vannforbruksstatistikk og
en beskrivelse av vår strategi for å
fremme ansvarlig vannbruk
og
vannbrukseffektivitet samt tiltak
for å gjenopprette og beskytte
elver og
vannveier i vår vannkraftvirksomhet.
Sikre tilgang til rimelig, pålitelig,
bærekraftig og moderne energi
for alle
Mål: 7.2 og 7.3
Se kapittelet Hydros virksomhet
for informasjon om Hydros fornybare
kraftproduksjon og nye energiløsninger.
Se kapittelet Klimaendringer for informasjon
om våre initiativer og
samarbeid som har som mål å
øke andelen av fornybar energi i
det
totale strømforbruket i verdikjeden vår.
Fremme bærekraftig, inkluderende
og
bærekraftig økonomisk vekst, full
og
produktiv sysselsetting og anstendig
arbeid
for alle
Mål: 8.3, 8.4, 8.5, 8.6, 8.7 og 8.8
Se Egen arbeidsstyrke og Arbeidstakere
i verdikjeden for informasjon
om Hydros initiativer for å fremme
levelønn,
anstendig arbeid og
beskyttelse av menneskerettighetene
for arbeidere.
Se kapittelet Egen arbeidsstyrke
for informasjon om Hydros
helse-
og
sikkerhetsinitiativer. Kapittelet
Berørte lokalsamfunn inneholder
informasjon om tiltak for å støtte lokal
vekst og opplæring.
Land-for-land rapporteringen i vedlegget
gir transparent rapportering
om vår skatte-
og verdiskapning i
ulike jurisdiksjoner.
Se kapittelet Ressursbruk og sirkulær
økonomi for informasjon om
tiltak som bidrar til ressurseffektivitet
i produksjon og frakobling
av
økonomisk vekst fra miljøforringelse.
Bygge robust infrastruktur,
fremme
inkluderende og bærekraftig
industrialisering og fremme innovasjon
Mål: 9.4 og 9.5
Kapitlene Klimaendringer og Ressursbruk
og sirkulær økonomi
inneholder informasjon om Hydros
initiativer for å gjøre bransjen vår
mer ressurseffektiv og miljøvennlig.
Kapitlene Ressursbruk og sirkulær
økonomi og Biologisk
mangfold og
økosystemer beskriver våre initiativer
og samarbeid som har som
mål
å forbedre forskningen og utvikle
mer effektive og miljøvennlige
industrielle prosesser.
Innhold
FNs bærekrafts-
mål indeks
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Redusere ulikhet i og mellom land
Mål: 10.1, 10.2, 10.3 og 10.4
Se kapitlene Egen arbeidsstyrke
og Arbeidstakere i verdikjeden
for
informasjon om Hydros initiativer
for å fremme levelønn for arbeidere
i
Hydro og i selskapets verdikjede. Kapitlet
Berørte lokalsamfunn
beskriver også våre bidrag til sosioøkonomisk
utvikling.
Kapittelet Egen arbeidsstyrke
beskriver vårt arbeid for å fremme
inkludering, like muligheter og likestilling,
og for å eliminere
diskriminering.
Gjøre byer og bosettinger inkluderende,
trygge, motstandsdyktige og bærekraftige
Mål: 11.5
Kapittelet Egen arbeidsstyrke
beskriver Hydros arbeid for å
fremme
motstandskraft og forberede oss
på nødssituasjoner og katastrofer.
Kapittelet Nedstengning og opprydding
beskriver Hydros arbeid
for å
forebygge katastrofer og bidra
til offentlig sikkerhet, i forhold
til
håndtering av avfall som produseres
av gruveprosessen eller
bauksittrester som produseres av
aluminaraffineringsprosessen.
Sikre bærekraftige forbruks-
og
produksjonsmønstre
Mål: 12.2, 12.4, 12.5, 12.6 og
12.7
Se kapittelet Ressursbruk og sirkulær
økonomi for informasjon om
Hydros initiativer for å fremme
gjenvinning og mer sirkulære løsninger
i selskapets verdikjede og hvordan
selskapet håndterer avfall.
Se kapittelet Forurensning for informasjon
om hvordan Hydro
reduserer utslipp til luft, vann
og jord.
Kapittelet Arbeidstakere i verdikjeden
beskriver Hydros fokus på
bærekraft i selskapets innkjøpspraksis.
Iverksette hastetiltak for å bekjempe
klimaendringer og deres påvirkning
Mål: 13.1, 13.2 og 13.3
Se kapittelet Klimaendringer for informasjon
om Hydros strategi og
initiativer for å redusere klimagassutslipp,
selskapets forskning og
initiativer for å utvikle teknologier
som muliggjør reduksjoner
av
klimagassutslipp i Hydros verdikjede,
og informasjon om hvordan
Hydro arbeider for å evaluere
og håndtere eksponering for
klimaendringsrelaterte risikoer.
Bevare og bruke hav,
sjøer og marine
ressurser for en bærekraftig utvikling
Mål: 14.1
Se kapittelet Forurensning for informasjon
om hvordan vi arbeider for
å redusere utslipp til luft, vann
og jord.
Se kapittelet Nedstengning og
opprydding for informasjon
om hvordan
vi håndterer påvirkningen av vår industrielle
aktivitet og ressurser på
havet og andre økosystemer.
Beskytte, gjenopprette og fremme
bærekraftig bruk av økosystemer
på land,
forvalte skoger på en bærekraftig
måte,
bekjempe ørkendannelse og stanse
og
reversere forringelse av land
og tap av
biologisk mangfold
Mål: 15.1, 15.2, 15.5 og 15.9
Se kapittelet Biologisk mangfold og
økosystemer for informasjon om
Hydros tiltak for gjenoppretting
av land og skog og hvordan
selskapet
håndterer sin påvirkning på natur og
biologisk mangfold.
Se kapittelet Nedstengning og
opprydding for informasjon
om hvordan
Hydro håndterer påvirkningen av
selskapets industrielle aktivitet
og
ressurser på land, vann og relaterte
økosystemer.
Fremme fredelige og inkluderende
samfunn
for bærekraftig utvikling, gi tilgang
til
rettferdighet for alle og bygge effektive,
ansvarlige og inkluderende institusjoner
på
alle nivåer
Mål: 16.1, 16.2, 16.3 og 16.5
Se kapitlene Egen arbeidsstyrke
og Arbeidstakere i verdikjeden
for
informasjon om Hydros initiativer
for å ivareta menneskerettigheter
og
redusere risikoen for misbruk, utnyttelse
og diskriminering i Hydro
og i
selskapets verdikjede.
Se kapittelet Forretningsførsel
for informasjon om vår forpliktelse
til
etisk forretningspraksis, samsvar
med gjeldende lover og forskrifter,
inkludert antikorrupsjon.
Styrke gjennomføringsmidlene
og
revitalisere det globale partnerskapet
for
bærekraftig utvikling
Mål: 17.1, 17.3, 17.14 og 17.17
Land-for-land rapporteringen i vedlegget
gir transparent rapportering
om vår skatte-
og verdiskapning i
ulike jurisdiksjoner.
Se kapittelet Berørte lokalsamfunn
for mer informasjon om Hydros
støtte til lokale initiativer som
muliggjør økonomisk utvikling,
kompetanse-
og jobbutvikling.
Se kapittelet Forretningsførsel
for informasjon om våre offentlige
anliggender og lobbyvirksomhet, inkludert
Hydros holdning til
bærekraftsrelaterte temaer som karbonprising
og energimarkeder,
og
våre forsknings-
og utviklingspartnerskap
Innhold
Forutsetninger i
veikart for
lønnsomhet
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Forutsetninger i
veikart for lønnsomhet
i Hydro 2030
De indikative potensielle RoaCE-
og EBITDA-scenariene
for 2030 som er vist i avsnittet
om Hydros lønnsomhetsveikart
for 2030 i Våre ambisjoner,
er basert på forenklede forutsetninger
og en sensitivitetsanalyse basert
på
det finansielle resultatet per 3.
kvartal 2024
for de siste tolv månedene,
justert for markedspriser,
valutakurser og andre kortsiktige
effekter som påvirker
periodens resultat. Den
faktiske inntjeningen, kontantstrømmen
og
avkastningen vil påvirkes av andre
faktorer som ikke er inkludert
i scenariene, inkludert,
men ikke begrenset til,
produksjonsvolum, andre råvarepriser,
marginutvikling nedstrøms,
premier, inflasjon,
andre valutakurser,
avskrivninger, skatt,
investeringer, rentekostnader,
konkurrenters kostnadsposisjoner
og annet. Det eksterne
markedsscenariet er hovedsakelig
basert på CRUs pris-
og premieforutsetninger og S&P
Globals
valutakursforutsetninger,
med visse justeringer.
Disse forutsetningene er republisert
under lisens fra CRU
International Ltd. og S&P
Global.
Forutsetninger brukt
i scenariene
Q3 2024 LTM
Gjennomsnitt for de
siste 5 årene
Forward, real 2024
Eksternt markedsscenario,
real 2024
LME, USD/mt
2 300
2 260
2 370
2 690
Realized premium,
USD/mt
370
430
420
570
PAX, USD/mt
400
340
400
360
Gas, USD/MMBtu
2,34
3,46
2,96
3,25
Caustic soda, USD/mt
390
430
370
420
Coal, USD/mt
90
140
120
130
Pitch, EUR/mt
900
870
850
1040
Pet coke, USD/mt
400
450
330
530
NO2, NOK/MWh
630
900
640
640
Nordic system, NOK/MWh
500
650
520
520
USDNOK
10,72
9,69
10,91
8,58
EURNOK
11,6
10,73
12,87
10,1
BRLNOK
2,08
1,9
1,91
1,56
Innhold
Forutsetninger i
veikart for
lønnsomhet
1. Introduksjon
2. Virksomhet
3. Resultater
4. Selskapsstyring
5. Bærekraft
6. Økonomi
7. Vedlegg
Forbehold
Visse utsagn i denne kunngjøringen
inneholder fremtidsrettet informasjon,
inkludert, men ikke
begrenset
til, informasjon om (a) prognoser,
anslag og estimater,
(b) uttalelser fra Hydros ledelse
om planer, mål og
strategier, som planlagte
utvidelser, investeringer,
salg av virksomheter,
nedskaleringer eller andre
prosjekter, (c) målsettinger
for produksjonsvolumer
og kostnader, kapasitet
eller produksjonstakt,
oppstartskostnader, kostnadsreduksjoner
og resultatmål, (d) ulike forventninger
om fremtidige utviklinger i
Hydros markeder, spesielt
priser, tilbud og
etterspørsel samt konkurransesituasjonen,
(e) driftsresultater,
(f) marginer, (g) vekstrater,
(h) risikostyring, og (i) kvalifiserte
uttalelser som "forventet", "planlagt",
"målsatt", "foreslått", "tiltenkt" eller lignende.
Selv om vi anser forventningene
som reflekteres i slike fremtidsrettede
utsagn som rimelige, er disse
basert på en rekke forutsetninger
og anslag som, på grunn av
sin natur, innebærer
risiko og usikkerhet.
Ulike faktorer kan medføre at faktiske
resultater avviker vesentlig fra de som
er antydet i fremtidsrettede
utsagn, eller påvirke i hvilken grad en
bestemt prognose realiseres.
Faktorer som kan føre
til slike avvik
inkluderer, men er ikke
begrenset til: vår evne til
fortsatt å reposisjonere og
restrukturere våre oppstrøms
-
og nedstrømsvirksomheter; endringer i
tilgjengelighet og kostnader for
energi og råvarer; global tilbud
og
etterspørsel etter aluminium og
aluminiumsprodukter; verdensøkonomisk
vekst, inkludert inflasjonsrater
og industriell produksjon; endringer
i valutakurser og verdien
av råvarekontrakter; trender i
Hydros
nøkkelmarkeder og konkurransesituasjonen;
samt lovgivningsmessige,
regulatoriske og politiske
faktorer.
Det kan ikke gis noen garanti for
at slike forventninger vil vise
seg å være korrekte. Hydro
fraskriver seg
ethvert ansvar for å oppdatere eller
revidere fremtidsrettede utsagn,
enten som følge av ny
informasjon,
fremtidige hendelser eller andre
forhold.
Norsk Hydro ASA
NO-0240 Oslo
Norge
T +47 22 53 81 00
www.hydro.com
© Hydro 2024
Hydro er et ledende
aluminium-
og energiselskap
som bygger virksomheter
og partnerskap for en
mer bærekraftig
fremtid. Vi utvikler
bransjer som betyr
noe for mennesker
og samfunn.