549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember iso4217:NOK iso4217:NOK xbrli:shares 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-01-01 2021-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-01-01 2021-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-01-01 2021-12-31 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 ifrs-full:SharePremiumMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2021-01-01 2022-12-30 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-01-01 2022-12-31 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-01-01 2023-12-31 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 ifrs-full:SharePremiumMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 snn:HybridCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 snn:EqualisationFundMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 snn:OwnerlessCapitalMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300SXM92LQ05OJQ76 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember
Årsrapport
2023
Forsidebildet: Elisabeth Kristensen (15) ble både
verdensmester og vinner av Finnmarksløpet junior i 2023.
Finnmarksløpet samler hvert år 150 hundekjørere og 1300
hunder, i tillegg til omtrent 700 personer i støtteapparatet
og de frivillige. SpareBank 1 Nord-Norge er generalpartner
for Finnmarksløpet, et samarbeid som strekker seg tilbake
over mer enn et tiår.
FOTO: HILDE BYE
2
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Innhold
OM SPAREBANK 1 NORD-NORGE 04
Fra konsernsjefen 06
Strategisk kompass 10
Organisasjon 12
Styret 14
Nøkkeltall 16
Resultatanalyse 19
ÅRSREGNSKAP 2023 104
Resultatregnskap 106
Balanse 107
Endringer i egenkapitalen 108
Kontantstrømoppstilling 110
Noter 111
Erklæring fra styret og konsernsjef 200
Alternative resultatmål 201
Revisjonsberetning 204
BÆREKRAFT OG SAMFUNN 20
Pådriver for bærekraftig fremtid i Nord-Norge 22
Vesentlige temaer for SpareBank 1 Nord-Norge 29
Klimaendringer 30
Grønn omstilling 47
Egen arbeidsstokk 56
Berørte lokalsamfunn 65
Forretningsførsel 67
Samfunnsløftet 74
ÅRSBERETNING 82
Hovedtrekk 2023 84
Finansielle mål og måloppnåelse 86
Morselskapet 86
Datterselskapene 88
SpareBank 1-alliansen 90
Redegørelse for årsregnskapet 92
Risikostyring og internkontroll 100
Regulatoriske rammebetingelser 100
Organisasjon og HR 102
Bærekraft og samfunnsansvar 102
Oppsummering og fremtidsutsikter 103
Redegørelse om foretaksstyring 103
VEDLEGG 211
3
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Om SpareBank 1 Nord-Norge
4
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Om SpareBank 1 Nord-Norge
5
Om SpareBank 1 Nord-Norge
K
rigen i Ukraina fortsetter å prege hele
den vestlige verden. Parallelt med dette
kjenner vi fortsatt konsekvensene av den
ubalansen redningspakkene under og etter
pandemien medførte. På toppen av det hele kom
krigen mellom Hamas og Israel, med flere titalls
tusen drepte i sivilbefolkningen. Summen av det
hele, om man ser det i en økonomisk kontekst,
er vedvarende høy inflasjon. Da blir balanse en
krevende kunst.
Hovedverktøyet for å bekjempe inflasjonen er
høyere renter. I tur medfører dette redusert
kjøpekraft, noe som er en reell trussel mot næring-
slivet. For Norges Bank betyr dette å balansere
mellom to onder; settes renten for lavt får man
ikke bukt med inflasjonen. Settes renten for høyt
kan det føre til konkurser og arbeidsledighet.
For SpareBank 1 Nord-Norge er god balanse alltid
det vi søker å oppnå. Vi lever av å ta risiko, og
risiko krever nettopp at man mestrer å balansere.
I 2023 har dette vært mer krevende enn i et
normalår. Våre kunder, både i personmarkedet
og i bedriftsmarkedet, kjenner inflasjon og økte
renter på kroppen. Da er vår rolle som rådgiver
svært viktig. Vi opplever økt etterspørsel etter
avdragsutsettelse, refinansiering, forlengelse av
løpetid og generell økonomisk rådgivning. Vår
ambisjon er å være den gode hjelperen, men
samtidig ha fokus på egen forretning. Dette er
en balanse vi klarer godt, men vi nærmer oss
en grense der verktøyene vi har er brukt
opp. Det nye året vil avdekke om balansen
fortsatt er mulig å opprettholde.
Grønn omstilling og bærekraft
I første kvartal av 2023 ble det besluttet å sette av
200 millioner kroner fra Samfunnsløftet til å bistå
små og store bedrifter i Nord-Norge med det
grønne skiftet. Undersøkelser viser at nærings-
livet i nord ligger litt bak sine konkurrenter i sør
når det gelder å komme i gang med omstilling. I
kampanjen kalt Nå grønner vi på ble det definert
fire satsinger; Grønne arrangementer, grønt
samarbeid, grønn kartlegging og støtte til solcel-
leanlegg. Parallelt med dette ble det bevilget
penger til et prosjekt kalt Om:nord. Dette hånd-
teres av næringsforeninger over hele landsdelen,
og prosjektet handler om å støtte bedrifter til å
etablere klimaregnskap og utarbeide vesentlig-
hetsanalyser.
I en periode der nyhetsbildet er preget av krig og
inflasjon ser vi at fokuset på bærekraft er dalende.
Kravene til omstilling er derimot skjerpet, og det
er en sentral oppgave for oss som finansinstitusjon
å sørge for at alle våre kunder både vet om dette,
og handler i henhold til det. Et næringsliv som ikke
lykkes med omstilling, vil tape konkurransekraft.
Dette vil igen påvirke Nord-Norge og SpareBank 1
Nord-Norge i negativ forstand.
Endringer i konsernet
Tidlig i andre kvartal meldte daværende konsern-
sjef Liv B. Ulriksen at hun kom til å tre til side som
konsernsjef, og arbeidet med å finne hennes
etterfølger startet. I dette kvartalet kom også
nyheten om at SpareBank 1 Regnskapshuset
Nord-Norge hadde kjøpt opp selskapene Adwice
AS og Flex AS. Med dette befestet selskapet
sin nummer 1-posisjon i landsdelen. Oppkjøpet
Fra konsernsjefen
Kriser kjennetegnet året 2023. Verden sliter med å holde balansen,
noe som også preger vår landsdel.
6
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Daværende konsernsjef Liv B. Ulriksen på scenen under Agenda Nord-Norge i Bodø i november.
FOTO: HÅKON STEINMO
7
Om SpareBank 1 Nord-Norge
signaliserte også starten på nye satsingsområder
for Regnskapshuset. Adwice er for eksempel langt
fremme når det gelder skybaserte løsninger,
kunstig intelligens og datadrevet utvikling. Disse
områdene, sammen med bærekraft som en
tjeneste, er områder en mener kan være betalbare
tjenester.
Lovendringer
Tredje kvartal ble innledet av at ny finansavtalelov
trådte i kraft. Loven brakte med seg flere store og
små endringer som krevde interne omlegginger.
Blant annet ble varslingstiden ved renteendringer
økt fra 6 til 8 uker, og vi fikk en rekke nye krav til
både opplysnings-, forklarings- og veilednings-
plikten vi har ovenfor våre kunder. I tillegg kom
endringen som slår fast at dersom en kunde har
blitt utsatt for digital svindel, er banken pliktig å
tilbakeføre tapet kunden har hatt, i løpet av 24
timer. Dette er endringer som utfordrer oss, men
organisasjonen vår er fleksibel, og endringene ble
implementert i driften på en rask og sømløs måte.
Fusjon og nyansettelser
Sent i kvartalet ble det besluttet at Lab Nord-
Norge AS, et av våre ideelle AS, skulle fusjoneres
med Rødbanken Holding AS. Dette som en
del av en plan der våre ideelle selskaper vil bli
konsolidert og overført til en ny og allmennyttig
stiftelse. Grepet ble gort for å unngå doble
kostnader og for å tydeliggøre at det er et skille
mellom den kommersielle delen og den ideelle
delen av konsernet. I forbindelse med dette
ble det besluttet at 40 millioner kroner av Lab
Nord-Norges opprinnelige tilskudd skulle gis som
gave til UiT Norges arktiske universitet. Pengene
ble øremerket til næringsrettet forskning på
bærekraftig hav, og universitetet stilte med samme
beløp øremerket formålet. Havnæringene er og
blir de viktigste for landsdelen vår, men de må
forvaltes bærekraftig. Da er det viktig å legge til
rette for at sentrale forsknings- og utdanning-
smiljøer er så langt fremme som mulig når det
gelder forskning på nettopp dette området.
I årets siste kvartal kom nyheten om at
undertegnede blir konsernets nye
konsernsjef. Jeg kom da
fra stillingen som direktør i Regnskapshuset, og
har tidligere vært direktør i SNN Finans, og hatt
en rekke lederstillinger i morbank. Jeg har jobbet
i SpareBank 1 Nord-Norge siden 1995, og har et
stort hjerte for banken og for oppdraget! Anset-
telsen medførte interne rokeringer. Johan-Thomas
Hegdahl, som fram til høsten 2023 hadde vært
direktør i Adwice, ble etter en grundig prosess
valgt som min etterfølger som direktør i Regn-
skapshuset.
Netto null
I desember ble konsernets netto null-plan vedtatt.
Av denne planen fremgår det hvordan konsernet
skal bevege seg fra en utlånsportefølje med
relativt store utslipp av klimagasser, såkalt finan-
sierte utslipp, og til en portefølje der utslippene
er redusert med 95 prosent innen 2040. Skyhøye
ambisjoner, men samtidig i tråd med både Paris-
avtalen og med samfunnets forventninger.
Resultater
I et år preget av stigende renter og høy inflasjon
er det i boligmarkedet vi i nord har sett de kanskje
største endringene. De færreste våger å kjøpe
bolig før de har solgt boligen de har. Samtidig er
det ikke lenger så enkelt å få store nok lån, siden
boliglånsforskriften setter tydelige rammer for
hvor grensen går. Dette har ført til færre boligop-
pdrag for EiendomsMegler 1. Likevel har de klart
å forsvare sin posisjon, med markedsandeler på
nesten 40 prosent. Men det er 40 prosent av et
mindre volum.
Til tross for færre boligsalg har personmarkedet
i SpareBank 1 Nord-Norge vokst med over
4 prosent. Det forteller meg at vi er konkur-
ransedyktige. Dette understrekes av at også
bedriftsmarkedet har vokst i løpet av året, med
mer enn 12 prosent. SpareBank 1 Nord-Norge
beveger dermed brøken PM-BM, og er nå en bank
med 65 av utlånet i personmarkedet og 35 prosent
i bedriftsmarkedet. På bedriftssiden er det særlig
havnæringene som vokser, helt i tråd med våre
ambisjoner.
Også for SNN Finans har året bragt med seg
volumvekst. Så er det åpenbart slik at lavere
8
Om SpareBank 1 Nord-Norge
kjøpekraft har redusert forbrukernes appetitt på dyre
kapitalvarer som for eksempel nye biler og fritidsob-
jekter som båt og bobil. Veksten har først og fremst
kommet innenfor bedriftsmarked, hvor investeringstak-
ten tok seg opp i løpet av året og da spesielt innenfor
havbruksnæringen.
Befolkningsutvikling og vippepunkt
Utviklingen i den nordnorske demografien har over
år vært utfordrende med færre unge, påvirket av lave
fødselstall og mer fraflytting enn tilflytting. Denne
trenden har rettet seg i løpet av 2023, der vi igen
opplever befolkningsvekst. Så må vi vite at dette er
drevet først og fremst av tilstrømmingen av flyktninger
fra Ukraina. På den positive siden er dette mennesker
som raskt har kommet seg ut i arbeid, og dermed
demmet opp for det store behovet for arbeidskraft vi
har i nord. På den annen side er det svært mange av
disse som ønsker å returnere til hjemlandet når forhold-
ene tilsier at dette er mulig. Tar man bort ukrainerne
fra statistikken, ser vi fortsatt en nedadgående trend
i befolkningstallene. Dette er noe vi må arbeide med
å løse fremover, og noe vi i SpareBank 1 Nord-Norge
har bestemt oss for å bidra til. Vi har over år gort
undersøkelser rundt hvorfor de unge ser sin fremtid
andre steder enn i nord. Neste steg er å gøre noe
med det. Derfor er det svært motiverende å se at
1000jobber, kampanjen vi har kjørt sammen med LO og
NHO siden 2022, nå virker å ha ført til at flere unge sier
at de ser at det er gode karrieremuligheter i lands-
delen. Tallet på de som tror de fortsatt vil bo her har
økt fra 66 til 72 prosent på bare ett år.
I november arrangerte vi igen konferansen
Agenda Nord-Norge. Denne gang i Bodø, og med
temaet Vippepunktet. Her satte vi søkelyset på de
vippepunktene Nord-Norge står ovenfor i nær fremtid;
sikkerhet og geopolitikk, kraftmangel, helsevesen-
ets utfordringer, demografi og klimaendringer.
Konferansen ble en suksess, med fullt hus og gode
tilbakemeldinger.
Inn i 2024 er vi fortsatt der at vi skal bygge på alt det
vi har gort så godt over år. Samtidig vil vi vie innsats
til praktisk bruk av kunstig intelligens, vi vil utforske
nye og verdiøkende økosystemer og vi skal sette
kunden enda mer i fokus. Samtidig vil vi jobbe for at
vi skal bli en enda mer attraktiv arbeidsplass. Dette er
spesielt viktig når vi skal tiltrekke oss ny kompetanse.
SpareBank 1 Nord-Norge er og blir et finanskonsern
med hovedsete i nord, der avgørelsene tas i nord –
for nord. I et Norge som preges av konsolideringer i
bankmarkedet er vår autonomi like viktig som den alltid
har vært – For Nord-Norge.
Hanne Karoline Kræmer
konsernsjef
9
Om SpareBank 1 Nord-Norge
S
entralt i rammestyringen i SpareBank 1 Nord-
Norge står konsernets strategiske kompass.
Dette hjelper oss å treffe riktige beslutninger,
selv om både markedsforhold og kundeforventninger
er i kontinuerlig endring. Det strategiske kompasset
i SpareBank 1 Nord-Norge er tilpasset konsernets
forretningsstrategi. Kompasset sikrer retning, det
sikrer fokus og det sørger for at interne og eksterne
parametere alltid henger sammen. Gjennom å styre
etter kompasset skaper vi verdi for både kunder, eiere,
ansatte og for Nord-Norge.
Innerst i kompasset finner du konsernets visjon: For
Nord-Norge. Den indikerer både hva vi er, og hvem vi
er til for.
I den innerste sirkelen fremkommer også konsernets
finansielle mål; lønnsomhet, effektivitet, soliditet og
utbytte. Tabellen under viser hvilke nivåer vi har levert
på de seneste årene.
2019 2020 2021 2022 2023
Lønnsomhet
(ROE)
15,9 % 12,6 % 15,10 % 11,9 % 16,4 %
Effektivitet 39,8 % 40,0 % 40,6 % 40,3 % 36,0 %
Soliditet (ren
kjernekapital-
dekning)
17,2 % 17,5 % 18,7 % 17,3 % 17,1 %
Utbytte per
egenkapital-
bevis
4,0 kr 3,9 kr 10,4 kr 8,2 kr 7,0 kr
Det neste nivået i kompasset viser våre tre strategiske
mål. Forretningsstrategien er basert på prinsippet om
felles verdiskaping. Det innebærer at vi ikke uteluk-
kende er opptatt av å skape verdi for oss selv og våre
eiere. Vi er også opptatt av å skape verdi for kunden
vår, og for landsdelen vi er en del av. Vi har derfor tre
likestilte strategiske mål.
• Skape verdi for kunder: Vi skal være førstevalget
til folk og bedrifter. Det innebærer at vi er den
foretrukne partneren for finansielle tjenester, både
for privatkunder og bedriftskunder.
• Skape verdi for SpareBank 1 Nord-Norge: Vi
skal ha engasjerte ansatte i en inkluderende
organisasjon. Det innebærer at vi som ansatte er
engasjerte i vårt arbeid og våre oppgaver, fordi
det gir mestring og energi. Vi opplever å være
inkludert, å bli sett og anerkjent, og at vår innsats
er viktig. Vi legger også til rette for at mangfoldet
vårt får gode vekstvilkår, og trives med den forskjel-
ligheten vi har hos oss.
• Skape verdi for Nord-Norge: Vi skal bidra til
at Nord-Norge er en attraktiv landsdel. Det
innebærer at vi på tvers av vår virksomhet gør
vårt for at Nord-Norge blir et enda bedre sted for
både folk og bedrifter. Gjennom å bidra til å skape
verdi for Nord-Norge, bidrar vi til at det enorme
verdiskapingspotensialet i nord kan tas ut. Og det
er gennom å bidra til å skape verdi for Nord-Norge,
at vi på lang sikt sikrer vårt eget eksistensgrunnlag.
• Kompasset hviler på fire strategiske fundament,
som sammen danner våre strategiske prinsipper;
kundeorientert, bærekraft, innsikt og kvalitet. Dette
er utvalgte ord som skal gennomsyre hvordan vi
skal handle for å oppfylle visjonen:
• Kundeorientert: Det første prinsippet vårt er at
vi er kundeorientert. Det innebærer at vi setter
kunden først, at vi til enhver tid forstår kundens
utfordringer og behov, og aktivt utvikler og prior-
iterer løsninger som møter forventningene. Det er
gennom å levere det kundene forventer, til enhver
tid, at vi skaper verdi for konsernet, for våre ansatte
og for våre eiere.
• Kvalitet: Det andre prinsippet vårt er at vi skal ha
kvalitet i alt vi gør. Vi gør de riktige tingene riktig,
og legger vår ære i å være et finanskonsern som er
til å stole på. Vi har etablert gode styrende doku-
menter som alle i konsernet etterlever.
Strategisk kompass
Bedre enn noen andre skal vi forstå
og gøre det som er viktig for folk og
næringsliv i Nord-Norge.
10
Om SpareBank 1 Nord-Norge
F
ø
r
s
t
e
v
a
l
g
e
t
t
i
l
f
o
l
k
o
g
b
e
d
r
i
f
t
e
r
E
n
g
a
s
j
e
r
t
o
g
i
n
k
l
u
d
e
r
e
n
d
e
For
Nord-Norge
L
ø
n
n
s
o
m
h
e
t
E
f
f
e
k
t
i
v
i
t
e
t
U
t
b
y
t
t
e
A
t
t
r
a
k
t
i
v
l
a
n
d
s
d
e
l
S
o
l
i
d
i
t
e
t
N
• Innsikt: Det tredje prinsippet vårt er at vi alltid
skal være innsiktsdrevet. Det innebærer at vi
alltid legger innsikt og kunnskap til grunn for
beslutningene våre. Vi tror ikke, vi synser ikke,
vi tar ikke avgørelser utelukkende basert på
magefølelsen. Vi kjenner våre kunder, lever-
andører, egne ansatte og andre interessenter
– og ikke minst landsdelen vår. Dette grunnlaget
skal vi anvende riktig, til enhver tid.
• Bærekraft: Det fjerde prinsippet vårt er at vår
rådgivning og våre valg skal være bærekraftige.
Som den største finansaktøren i landsdelen skal
vi være en pådriver for en bærekraftig utvikling i
nord. Hensynet til bærekraft skal derfor
gennomsyre all vår virksomhet. Dette gelder
både måten virksomheten drives på og de krav
vi stiller til kunder, leverandører, egne ansatte
og andre interessenter. Som verdens nordligste
finanskonsern skal vi særlig ta hensyn til forhold
som angår arktiske områder.
• Kompasset peker mot nord, der du finner
konsernets misjon, ofte referert til som vår
«Nordstjerne». Denne gir substans til visjonen
vår, og lyder: Bedre enn noen andre skal vi
forstå og gøre det som er viktig for folk
og bedrifter i Nord-Norge.
Strategisk kompass
11
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Representantskapet
Styret
Internrevisjon
Konsernsjef
Liv Bortne Ulriksen
Bedriftsmarked
Trude Glad
Innovasjon og
forretningsutvikling
Bjørn-Tore Markussen
Organisasjon
Turid Aspenes
Kreditt og
risikostyring
Marius Nilsen
Økonomi og finans
Bengt Olsen
Compliance
Markus Kyrre Leistad
Personmarked
Lasse Hagerupsen
Kommunikasjon,
samfunn og bærekraft
Stein Vidar Loftås
Organisasjon
Organisasjonskart (bank) per des. 2023
12
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Organisatoriske endringer i 2023
BANKVIRKSOMHETEN SPAREBANK 1 REGNSKAPSHUSET
NORD-NORGE
SPAREBANK 1 FINANS
NORD-NORGE
EIENDOMSMEGLER 1
NORD-NORGE
• Virksomhetsoverdragelse av SNN Kapi-
talmarked til SpareBank Markets AS ble
gennomført
i desember 2023.
• Ny organisering i divisjonen Privatmarked med
følgende enheter;
– Relasjon og rådgivning
– Service og kunderelasjon
– Investeringsrådgivning
– Kvalitet og driftsstøtte
• Rekruttering av ny konsernsjef (Hanne Karoline
Kræmer), med oppstart 01.01.2024.
• Oppkjøp og prosess for gennomføring av
fusjon av selskapene Adwice AS og Flex AS.
• Ny organisering av selskapet med virkning fra
01.01.2024 med følgende enheter;
– Forretningsstøtte
– Consulting
– Regnskap og lønn
– Teknologi og innovasjon
• Rekruttering av ny adm.dir. (Johan-Thomas
Hegdahl), med oppstart 01.12.2023.
Ingen større organisatoriske endringer
i løpet av året.
Ingen større organisatoriske endringer
i løpet av året.
Organisasjon
13
Om SpareBank 1 Nord-Norge
STYRELEDER
EIRIK FRANTZEN
NESTLEDER
KJERSTI TERESE STORMO
STYREMEDLEM
SIV SANDVIK
Utdanning
Sivilingeniør/Master of
Science
Erfaring
Frantzen er konsernsjef i Nordkraft
AS, og har også over ti års erfaring
fra Bravida. Frantzen har lang erfaring
fra ulike styrer, og har tidligere vært
styreleder i Sparebanken Narvik.
Frantzen har vært medlem av styret og
styreleder siden 2022, og leder styrets
godtgørelsesutvalg.
Antall EK-bevis: 0
Utdanning
Siviløkonom
Erfaring
Stormo er direktør i Bodø Havn KF, og
har tidligere vært direktør i BE Kraftsalg
AS og økonomisjef i Bodø energi. Hun
har lang og bred erfaring fra ulike
styrer. Stormo har vært styremedlem
siden 2016 og nestleder siden 2021, og
leder styrets revisjonsutvalg.
Medlem av risikoutvalget.
Antall EK-bevis: 2 942
Utdanning
Cand. Jur.
Erfaring
Sandvik er partner i Advokatfirmaet
Schjødt AS. Hun har styreerfaring fra
blant annet Hurtigruten ASA, og har
vært leder av kontrollgruppene i ulike
selskap i Eika-gruppen. Sandvik har
vært styremedlem siden 2022, og er
medlem av godtgørelsesutvalget.
Antall EK-bevis: 0
Styret
Styret i SpareBank 1 Nord-Norge er konsernets øverste ansvarlige organ og
skal gennom konsernsjefen sørge for forsvarlig organisering av virksomheten.
Styret har tre faste underutvalg: Risikoutvalget, revisjonsutvalget og godt-
gørelsesutvalget. I 2023 har styret også hatt et utvalg som arbeidet med
rekruttering av ny konsernsjef. Arbeidet ble ledet av styreleder.
14
Om SpareBank 1 Nord-Norge
STYREMEDLEM
KATHRINE TVEITERÅS
ANSATTES REPRESENTANT
KJETIL BERNTSEN
STYREMEDLEM
SIGURD CARLSEN
ANSATTES REPRESENTANT
MAY-BRITT NILSEN
STYREMEDLEM
SEMMING SEMMINGSEN
STYREMEDLEM
TRUDE SLETTLI
Utdanning
Master i Marin bedriftsledelse, doktor-
grad i organisasjon og ledelse
Erfaring
Tveiterås er prorektor for utdanning
ved UiT Norges arktiske universi-
tet. Hun var tidligere dekan ved
BFE-fakultetet ved UiT, og har styre-
erfaring fra Troms Kraft og SINTEF.
Tveiterås har vært styremedlem siden
2020, og er medlem av risikoutvalget.
Antall EK-bevis: 0
Utdanning
Cand. Mag.
Erfaring
Berntsen er hovedtillitsvalgt for
Finansforbundet i SpareBank 1 Nord-
Norge. Han har lang erfaring som
finansiell rådgiver i SpareBank 1 SR-Bank
og SpareBank 1 Nord-Norge. Berntsen
har vært styremedlem siden 2017, og er
medlem av godtgørelsesutvalget.
Antall EK-bevis: 1 849
Utdanning
Siviløkonom, Master of International
Management
Erfaring
Carlsen har lang erfaring fra Nordea
og Christiania Bank, og er tidligere
styreleder i Eksportfinans ASA. Carlsen
har vært styremedlem siden 2022, og
leder styrets risikoutvalg. Medlem av
revisjonsutvalget.
Antall EK-bevis: 3 000
Utdanning
VGS, økonomi og regnskap
Erfaring
Nilsen er tillitsvalgt (nestleder) for
Finansforbundet i SpareBank 1 Nord-
Norge. Hun har tidligere erfaring fra
styret i perioden 2015 til 2016, og var
hovedverneombud i SpareBank 1
Nord-Norge mellom 2003 og 2014.
Nilsen har vært styremedlem
siden 2023.
Antall EK-bevis: 22 392
Utdanning
Høyskolekandidat, økonomi og
administrasjon
Erfaring
Semmingsen er konsernsjef i Troms
Kraft AS. Semmingsen har lang
erfaring fra sjømatnæringen, og bred
styreerfaring. Semmingsen har vært
styremedlem siden 2022, og er medlem
av godtgørelsesutvalget.
Antall EK-bevis: 261
Utdanning
Siviløkonom
Erfaring
Slettli har erfaring blant annet som
administrerende direktør i Betr AS og
utviklingsdirektør i Mack Ølbryggeri
AS. Hun har bred styreerfaring fra
blant annet Helse Nord IKT, Mack og
Nergård AS, og har vært styremedlem
siden 2021. Medlem av
revisjonsutvalget.
Antall EK-bevis: 2 720
15
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Nøkkeltall
Fra resultatregnskapet
BELØP I MILL. KRONER NOTE 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Netto renteinntekter 19 3 627 2 556 2 014 2 068 2 097 1 896 1 770 1 644 1 512 1 426
Netto provisjons- og andre
inntekter
20 1 487 1 234 1 499 1 299 1 116 1 057 992 924 933 966
Netto inntekter på finansielle
investeringer
21 183 274 794 693 911 463 552 509 249 602
Sum netto inntekter 5 297 4 064 4 307 4 060 4 124 3 416 3 314 3 077 2 694 2 994
Personalkostnader 22 1 000 844 936 869 834 748 708 689 850 704
Andre driftskostnader 23 908 793 812 757 806 726 658 631 611 624
Sum kostnader 1 908 1 637 1 748 1 626 1 640 1 474 1 366 1 320 1 461 1 328
Resultat før tap 3 389 2 427 2 559 2 434 2 484 1 942 1 948 1 757 1 233 1 666
Tap 13 116 63 –235 332 11 22 184 213 200 321
Resultat før skatt 3 273 2 364 2 794 2 102 2 473 1 920 1 764 1 544 1 033 1 345
Skatt 25 725 513 499 360 409 374 324 291 163 223
Resultat fra virksomhet
holdt for salg
–2 –4 –5 –27
Minoritetsinteresser 27 27 12 –7 –1
Resultat for regnskapsåret
(kontrollerende interesses andel)
2 521 1 824 2 283 1 742 2 062 1 542 1 440 1 253 872 1 096
Fra balansen
BELØP I MILL. KRONER NOTE 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Kontanter, utlån til og fordringer
på kredittinstitusjoner
10 2 706 1 932 1 764 1 894 1 471 3 786 3 431 2 721 2 398 4 405
Aksjer, obligasjoner og andre
rentebærende instrumenter
28,29 20 975 21 059 21 758 20 570 17 738 14 565 11 811 10 470 11 747 10 193
Brutto utlån til og fordringer på
kunder
11 98 789 93 514 90 035 89 038 86 771 82 145 75 003 70 763 64 053 61 249
Individuelle nedskrivninger 13 –216 –154 –169 –171
Gruppenedskrivninger 13 –300 –373 –247 –236
Tapsavsetninger utlån trinn 1 13 –152 –205 –198 –354 –189 –192
Tapsavsetninger utlån trinn 2 13 –343 –275 –294 –302 –142 –157
Tapsavsetninger utlån trinn 3 13 –261 –184 –200 –167 –151 –162
Andre eiendeler 34 6 425 6 478 6 315 6 619 6 026 6 171 7 457 7 074 7 621 7 748
Sum eiendeler 128 138 122 319 119 180 117 298 111 524 106 156 97 186 90 501 85 403 83 188
Gjeld til kredittinstitusjoner 10 1 164 1 185 1 092 1 272 563 187 434 818 1 816 2 758
Innskudd fra og geld til kunder 35 82 495 79 484 76 149 73 158 68 030 63 985 57 849 53 870 48 087 45 761
Gjeld stiftet ved utstedelse av
verdipapirer
36 13 970 15 336 17 527 23 167 24 786 25 135 23 552 21 165 21 470 21 116
Andre forpliktelser 37 4 952 4 673 3 199 3 629 2 923 2 591 2 202 2 287 2 719 2 861
Ansvarlig lånekapital 38 8 367 5 718 4 560 1 050 1 050 1 200 850 1 350 1 350 1 350
Fondsobligasjon klassifisert som
egenkapital
42 1 250 600 780 780 780 780 530
Sum egenkapital ekslusive
fondsobligasjon
41 15 940 15 323 15 873 14 242 13 392 12 278 11 769 11 011 9 961 9 342
Sum geld og egenkapital 128 138 122 319 119 180 117 298 111 524 106 156 97 186 90 501 85 403 83 188
16
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Nøkkeltall
BELØP I MILL. KRONER NOTE 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Egenkapitalavkastning (1) 41 16,4 % 11,9 % 15,1 % 12,6 % 15,9 % 12,9 % 12,9 % 12,0 % 9,1 % 12,2 %
Kostnadsprosent konsern (2) 23 36,0 % 40,3 % 40,6 % 40,0 % 39,8 % 43,1 % 41,2 % 42,9 % 54,2 % 44,4 %
Kostnadsprosent morbank (2) 23 25,2 % 31,6 % 33,7 % 37,7 % 28,8 % 38,8 % 36,9 % 35,4 % 52,4 % 46,4 %
Utlån til kunder inkl. formidlingslån (3) 11 143 438 133 243 125 739 127 122 121 734 114 117 105 485 96 287 88 403 84 980
Utlånsvekst inkl. formidlingslån siste
12 mnd (3)
11 7,9 % 6,2 % –1,1 % 4,4 % 6,7 % 8,2 % 9,6 % 8,9 % 4,0 % 5,5 %
Utlånsvekst siste 12 mnd 11 5,6 % 3,9 % 1,1 % 3,8 % 6,0 % 7,8 % 6,0 % 10,5 % 4,6 % 6,9 %
Innskudd fra kunder 35 82 495 79 484 76 149 73 158 68 030 63 985 57 849 53 870 48 087 45 761
Innskuddsvekst siste 12 mnd 35 3,8 % 4,4 % 4,1 % 7,5 % 6,3 % 10,6 % 7,4 % 12,0 % 5,1 % 1,8 %
Andel utlån overført til SpareBank 1
Boligkreditt av totale lån i person-
marked
12 48,0 % 44,1 % 41,7 % 42,5 % 41,3 % 39,8 % 40,0 % 36,7 % 38,2 % 39,7 %
Andel utlån overført til SpareBank 1
Boligkreditt av totale utlån
12 31,1 % 29,8 % 28,2 % 29,3 % 29,6 % 29,1 % 28,9 % 26,5 % 27,5 % 27,9 %
Innskuddsdekning inkl. formidlings-
lån (4)
35 57,5 % 59,7 % 60,6 % 57,6 % 55,9 % 56,1 % 54,8 % 55,9 % 54,4 % 53,8 %
Innskuddsdekning (5) 35 83,5 % 85,0 % 84,6 % 82,2 % 79,4 % 79,1 % 77,1 % 76,1 % 75,1 % 74,7 %
Sum eiendeler 128 138 122 319 119 180 117 298 111 524 106 156 97 186 90 501 85 403 83 188
Gjennomsnittlig forvaltningskapital
(6)
127 155 122 377 120 264 115 736 108 989 101 855 93 905 89 168 84 039 80 191
Antall kontorer 15 15 15 36 38 38 38 38 62 74
Antall årsverk konsern 22 956 852 853 897 904 841 784 774 830 927
Antall årsverk morbank 22 521 508 515 565 584 559 538 510 618 639
Antall årsverk datterselskap 22 435 344 338 332 320 282 246 264 212 288
Netto andre inntekter i % av sum
netto inntekter
21 28,1 % 30,4 % 34,8 % 32,0 % 27,1 % 30,9 % 29,9 % 30,0 % 34,6 % 32,3 %
Ren kjernekapital 5 13 466 12 351 13 097 12 019 11 472 10 334 9 992 9 155 8 367 7 752
Ren kjernekapitaldekning 5 17,1 % 17,3 % 18,7 % 17,5 % 17,2 % 14,5 % 14,9 % 15,0 % 13,9 % 12,5 %
Kjernekapital 5 14 847 13 082 14 001 12 991 12 496 11 396 10 857 9 951 9 110 8 439
Kjernekapitaldekning 5 18,9 % 18,3 % 20,0 % 18,9 % 18,8 % 16,0 % 16,2 % 16,3 % 15,1 % 13,6 %
Ansvarlig kapital 5 16 824 14 230 15 109 14 366 13 726 12 904 12 141 11 229 10 358 9 680
Kapitaldekning 5 21,4 % 19,9 % 21,6 % 20,9 % 20,6 % 18,1 % 18,1 % 18,4 % 17,2 % 15,6 %
Risikovektet beregningsgrunnlag 5 78 527 71 399 70 059 68 588 66 609 71 167 67 223 61 120 60 328 61 925
Uvektet kjernekapitalandel (Lever-
age ratio)
5 7,9 % 7,4 % 8,3 % 7,6 % 7,7 % 7,2 % 7,2 % 7,0 % 6,1 % 5,9 %
Tap på utlån i % av brutto utlån inkl.
formidlingslån (3)
13 0,08 % 0,05 % -0,18 % 0,26 % 0,01 % 0,02 % 0,17 % 0,22 % 0,22 % 0,19 %
Misligholde og tapsutsatte engas-
jementer i % av brutto utlån inkl.
formidlingslån (3)
13 0,59 % 0,49 % 0,43 % 0,29 % 0,29 % 0,37 % 0,84 % 0,31 % 0,30 % 0,33 %
Netto misligholdte og tapsutsatte
engasjementer i % av brutto utlån
inkl. formidlingslån
13 0,40 % 0,35 % 0,27 % 0,16 % 0,16 % 0,23 % 0,65 % 0,37 % 0,39 % 0,41 %
Tapsavsetningsgrad (7) 13 31,60 % 28,90 % 36,70 % 44,80 % 43,20 % 38,40 % 23,76 % 30,08 % 32,82 % 32,82 %
1) Resultat etter skatt i forhold til gennomsnittlig egenkapital, beregnet som snitt av kvartalsvis egenkapital, IB 01.01 og UB 31.12. Bankens utstedte fondsobligas-
joner er regnskapsmessig klassifisert som egenkapital. I beregningen av egenkapitalavkastning er imidlertid fondsobligasjoner holdt utenfor, og tilhørende
rentekostnader fratrukket i resultatet
2) Sum kostnader i forhold til sum netto inntekter
3) I formidlingslån inngår lån overført til SpareBank 1 Boligkreditt AS og SpareBank 1 Næringskreditt AS, som er fraregnet i balansen
4) Innskudd fra kunder i prosent av brutto ulån inklusive formidlingslån
5) Innskudd fra kunder i prosent av brutto utlån
6) Gjennomsnittlig forvaltningskapital er beregnet som et snitt av IB 01.01, og forvaltningskapital UB hvert kvartal
7) Trinn 3 tapsavsetninger i forhold til sum misligholdte- og tapsutsatte engasjementer
17
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Nøkkeltall egenkapitalbevis (EK-bevis) NONG
Utstedte fondsobligasjoner i SpareBank 1 Nord-Norge, 600 mill kroner, omfattes ikke av definisjonen på geld i IFRS-regelverket
og er derfor klassifisert som egenkapital. Påløpte renter på fondsobligasjonene, 60 mill kroner, er på denne bakgrunn ikke
kostnadsført i resultatregnskapet, men er bokført direkte mot egenkapitalen. Ved beregning av nøkkeltall tilknyttet egenkapitalen
og egenkapitalbevisene, er derfor det regnskapsmessige resultatet fratrukket påløpte renter på fondsobligasjoner. I balansen er
samtidig egenkapitalen fratrukket fondsobligasjoner. Dette sikrer at relevante nøkkeltall for bankens eiere beregnes på grunnlag
av det resultat og den egenkapital som reelt sett tilhører eierne. Se for øvrig note 41.
1) Børskurs (ustert for emisjoner, fondsemisjoner, utbytteemisjoner og splitter)
2) Antall utstedte EK-bevis i 1 000
3) Avsatt utbytte
4) Egenkapital ekskl. fondsobl. x eierandelsbrøk x 1 000/(antall EK-bevis/1 000)
5) Resultat etter skatt konsern x eierandelsbrøk/antall EK-bevis
6) Børskurs/resultat per EK-bevis konsern, justert for renter fondsobligasjoner
7) Børskurs/bokført verdi per EK-bevis konsern
8) Utbytte per EK-bevis/resultat per EK-bevis konsern
NOTE 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Børskurs NONG 1) 103,20 96,00 112,60 74,60 78,50 62,80 62,25 52,25 36,70 39,90
Antall utstedte EK-bevis 2) 41 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398 100 398
Avsatt utbytte per EK-bevis
3)
42 7,00 8,20 10,40 3,90 4,00 4,00 4,00 3,45 2,00 1,90
Bokført egenkapital per
EK-bevis konsern 4)
73,66 71,69 73,30 65,76 61,84 56,70 54,34 50,84 46,00 44,05
Resultat per EKB konsern,
justert for renter fonds-
obligasjon 5)
42 11,52 8,13 10,41 7,89 9,39 7,03 6,61 5,54 5,10 4,64
P/E - Pris/inntjening
konsern 6)
9,0 11,8 10,8 9,5 8,4 8,9 9,4 9,0 8,9 7,7
P/B - Pris/Bok konsern 7) 1,4 1,4 1,5 1,1 1,3 1,1 1,1 1,0 0,8 0,9
Utdelingsforhold EK-bevis 8) 42 61,60 % 99,35 % 99,94 % 49,40 % 42,60 % 56,90 % 60,50 % 59,63 % 48,65 % 36,77 %
Eierandelsbrøk 01.01.
benyttet ved resultat-
fordeling
41 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 46,36 % 47,33 %
18
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Resultatanalyse
Gjennomsnittlig forvaltningskapital er beregnet som et snitt av kvartalsvis forvaltningskapital og per 01.01. og 31.12.
Gjennomsnittlig forvaltningskapital for 2023 er beregnet til kr 127 155 mill.
Forvaltningskapital tilsvarer sum balanseførte eiendeler for konsernet.
Fra resultatregnskapet
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Renteinntekter 6 561 3 824 2 542 2 927 3 320 2 795 2 611 2 548 2 702 2 998
Rentekostnader 2 934 1 268 528 859 1 223 899 841 904 1 190 1 572
Netto renteinntekter 3 627 2 556 2 014 2 068 2 097 1 896 1 770 1 644 1 512 1 426
Utbytte og andre inntekter av verdipapirer 45 294 568 598 827 380 438 440 407 469
Provisjonsinntekter 1 045 1 088 1 267 1 161 1 035 978 931 871 908 940
Provisjonskostnader 90 79 96 82 107 95 85 85 75 74
Netto gevinst/ tap på verdipapirer og valuta 138 –20 226 95 84 83 114 69 –158 133
Andre driftsinntekter 532 225 328 220 188 174 146 138 100 100
Sum netto inntekter 5 297 4 064 4 307 4 060 4 124 3 416 3 314 3 077 2 694 2 994
Lønn og generelle administrasjonskostnader 1 530 1 329 1 408 1 330 1 358 1 202 1 101 1 066 1 218 1 053
Ordinære avskrivninger 88 92 104 109 120 61 65 60 56 97
Andre driftskostnader 290 216 236 187 162 211 200 194 187 178
Resultat før tap 3 389 2 427 2 559 2 434 2 484 1 942 1 948 1 757 1 233 1 666
Tap på utlån og garantier 116 63 –235 332 11 22 184 213 200 321
Resultat før skatt 3 273 2 364 2 794 2 102 2 473 1 920 1 764 1 544 1 033 1 345
Skatt på ordinært resultat 725 513 499 360 409 374 324 291 163 223
Resultat fra virksomhet holdt for salg –2 –4 –5 –27
Resultat for regnskapsåret 2 548 1 851 2 295 1 742 2 062 1 542 1 440 1 253 865 1 095
Minoritetsinteresser 27 27 12 –7 –1
Majoritetsinteresser 2 521 1 824 2 283 1 742 2 062 1 542 1 440 1 253 872 1 096
Fra resultatregnskapet
I % AV GJ.SN. FORVALTNINGSKAPITAL 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014
Renteinntekter 5,16 % 3,12 % 2,11 % 2,53 % 3,05 % 2,74 % 2,78 % 2,86 % 3,22 % 3,74 %
Rentekostnader 2,31 % 1,04 % 0,44 % 0,74 % 1,12 % 0,88 % 0,90 % 1,01 % 1,42 % 1,96 %
Netto renteinntekter 2,85 % 2,09 % 1,67 % 1,79 % 1,92 % 1,86 % 1,88 % 1,84 % 1,80 % 1,78 %
Utbytte og andre inntekter av verdipapirer 0,04 % 0,24 % 0,47 % 0,52 % 0,76 % 0,37 % 0,47 % 0,49 % 0,48 % 0,58 %
Provisjonsinntekter 0,82 % 0,89 % 1,05 % 1,00 % 0,95 % 0,96 % 0,99 % 0,98 % 1,08 % 1,17 %
Provisjonskostnader 0,07 % 0,06 % 0,08 % 0,07 % 0,10 % 0,09 % 0,09 % 0,10 % 0,09 % 0,09 %
Netto gevinst/ tap på verdipapirer og valuta 0,11 % –0,02 % 0,19 % 0,08 % 0,08 % 0,08 % 0,12 % 0,08 % –0,19 % 0,17 %
Andre driftsinntekter 0,42 % 0,18 % 0,27 % 0,19 % 0,17 % 0,17 % 0,16 % 0,15 % 0,12 % 0,12 %
Sum netto inntekter 4,17 % 3,32 % 3,58 % 3,51 % 3,78 % 3,35 % 3,53 % 3,45 % 3,21 % 3,73 %
Lønn og generelle administrasjonskostnader 1,20 % 1,09 % 1,17 % 1,15 % 1,25 % 1,18 % 1,17 % 1,20 % 1,45 % 1,31 %
Ordinære avskrivninger 0,07 % 0,08 % 0,09 % 0,09 % 0,11 % 0,06 % 0,07 % 0,07 % 0,07 % 0,12 %
Andre driftskostnader 0,23 % 0,18 % 0,20 % 0,16 % 0,15 % 0,21 % 0,21 % 0,22 % 0,22 % 0,22 %
Resultat før tap 2,67 % 1,98 % 2,13 % 2,10 % 2,28 % 1,91 % 2,07 % 1,97 % 1,47 % 2,08 %
Tap på utlån og garantier 0,09 % 0,05 % –0,20 % 0,29 % 0,01 % 0,02 % 0,20 % 0,24 % 0,24 % 0,40 %
Resultat før skatt 2,57 % 1,93 % 2,32 % 1,82 % 2,27 % 1,89 % 1,88 % 1,73 % 1,23 % 1,68 %
Skatt på ordinært resultat 0,57 % 0,42 % 0,41 % 0,31 % 0,38 % 0,37 % 0,35 % 0,33 % 0,19 % 0,28 %
Resultat fra virksomhet holdt for salg –0,01 % –0,03 %
Resultat for regnskapsåret 2,00 % 1,51 % 1,91 % 1,51 % 1,89 % 1,51 % 1,53 % 1,41 % 1,03 % 1,37 %
Minoritetsinteresser 0,02 % 0,02 % 0,01 % –0,01 % 0,00 %
Majoritetsinteresser 1,98 % 1,49 % 1,90 % 1,51 % 1,89 % 1,51 % 1,53 % 1,41 % 1,04 % 1,37 %
19
Om SpareBank 1 Nord-Norge
Bærekraft og samfunn
20
Bærekraft og samfunn
Bærekraft og samfunn
21
Bærekraft og samfunn
1. Pådriver for bærekraftig
fremtid i Nord-Norge
Som finanskonsern har SpareBank 1 Nord-
Norge omfattende påvirkning på miljø
og samfunn. Konsernet har både direkte
og indirekte påvirkning på interessenter,
klima, natur, samfunn, mennesker og
menneskerettigheter. Dette bringer med
seg et ansvar for å bevare og styrke
positiv påvirkning, og minimere negativ
påvirkning.
200
millioner kroner
til grønn
omstilling
gennom
Samfunnsløftet
17,5
milliarder kroner
kvalifisert
som grønn
portefølje
18,6
milliarder kroner
scoret i
konsernets
ESG-modul
516
leverandører
screenet ihht.
Åpenhets-
loven
Viktigste prioriteringer
i året som har gått:
• Netto-null-plan med utslippsbaner basert på
metodikken til Science Based Target Initiative (SBTi)
• Økt fokus på ESG-data og teknologi
• Grønn kompetanseplan for alle ansatte
• Tilrettelegging for rapportering iht. CSRD
• Aktsomhetsvurderinger og rapportering på
etterlevelse av åpenhetsloven
• 1 mangfoldsforum etablert
22
Bærekraft og samfunn
I SpareBank 1 Nord-Norges forretningsstrategi er
bærekraft ett av de fire førende prinsipper, samti-
dig som risikostrategien har egne måltall knyttet
til ESG-risiko. Begge strategiene er førende for
konsernets arbeid, og begge revideres av styret og
konsernledelsen årlig.
SpareBank 1 Nord-Norges vesentlighetsanalyse peker
på at den største påvirkningen konsernet har er knyttet
til utlånsvirksomheten. Dette er basert på at konser-
nets kjernevirksomhet er utlån til folk og bedrifter i
markedsområdet Nord-Norge. Påvirkningen på klima
og sosiale forhold kan her være positiv i form av at
det stilles strengere krav til kundene på vesentlige
ESG-forhold, og at det igen påvirker risikoprofil og
prising. Påvirkningen kan også være negativ i form av
at konsernet finansierer aktiviteter med høye utslipp
eller fører til annen skade på miljø, klima eller samfunn.
Risikoene knyttet til dette er beskrevet i senere i et
eget kapittel om klimarisiko (TCFD). Som en betydelig
innkjøper av varer og tjenester har konsernet også
både positiv og negativ påvirkning på mennesker-
ettigheter og arbeidstakerrettigheter gennom valg
som gøres og krav som stilles.
Muligheten knyttet til konsernets påvirkning på ESG
er konkretisert gennom SpareBank 1 Nord-Norges
ambisjon på bærekraft:
Som den største
2
finansaktøren i Nord-Norge skal
SpareBank 1 Nord-Norge være en pådriver for
bærekraftig fremtid i nord.
1
Environment, social and governance (ESG)
2
Konsernet er største finanskonsern registrert i Nord-Norge målt i antall ansatte (973) og antall lokalkontor (15 stk).
1.1 Strategi
V
erden står overfor store klimarelaterte endringer
og økt press på naturressurser. Dette skader
ikke bare natur og samfunn, det er også med
på å påvirke finansiell stabilitet i verden. Dette, i
kombinasjon med klimapolitikk både i Norge og EU,
økte rapporteringskrav for virksomheter og samfun-
nets generelle bevegelse mot lavutslipp, vil påvirke
SpareBank 1 Nord-Norges evne til å drive lønnsomt
i fremtiden. Bærekraft og ESG
1
-risiko er derfor
en del både av konsernets forretningsstrategi og
risikostrategi.
I 2023 har SpareBank 1 Nord-Norge hatt to fokus-
områder når det gelder bærekraft. Det ene har vært
å konkretisere nye ambisjoner på området, det andre
har vært å forstå og tilrettelegge for nye rapporter
-
ingskrav gennom Corporate Sustainability Reporting
Directive (CSRD). Denne rapporten er skrevet etter,
og attestert i henhold til, Global Reporting Initiative.
Samtidig er rapporteringen tilpasset CSRD med utgang
-
spunkt i European Sustainability Reporting Standards
(ESRS). For SpareBank 1 Nord-Norge vil disse nye
rapporteringsstandardene være førende for arbeidet
med, og rapporteringen på, bærekraftsinformasjon i
fremtiden. Nødvendige tilpasninger er derfor gort i
2023 relatert til konsernets doble vesentlighetsanalyse,
og flere tilpasninger vil gennomføres i 2024 for å være
klar til rapportering regnskapsåret 2024.
Styrende dokumenter
• Forretningsstrategi
• Risikostrategi
• Policy for bærekraft
• Veien mot netto-null 2040 (Konsernets omstillingsplan)
Indikatorer
GRI 2-2, 2-3, 2-6, 2-12, 2-13, 2-17,
2-23, 2-24, 2-25, 2-28, 2-29, 3-1, 3-2
SNN 1
ESRS 2 BP-1, SBM-2, SBM-3, IRO-1
Kobling FNs bærekraftsmål: 5, 8, 13, 14, 17
23
Bærekraft og samfunn
Øverste ansvarlig for området er Konserndirektør for
kommunikasjon, samfunn og bærekraft. Samtidig har
alle konserndirektører et ansvar for integrering av
bærekraft i sine fagenheter. Dette er nedfelt i konser
-
nets virksomhetsstyringssystem, styringsdokumenter og
kjerneprosesser. Måloppnåelse på ESG rapporteres til
konsernledelsen hvert kvartal, og ESG-risiko rapporteres
til styret i samme frekvens.
Policy for bærekraft definerer de overordnede prin
-
sippene konsernet jobber etter på dette området.
Policyen er operasjonalisert gennom en rekke styrings
-
dokumenter på sentrale områder og revideres årlig
av styret. Policy for bærekraft gelder for SpareBank 1
Nord-Norge-konsernet, det vil si styret, ledelsen, alle
ansatte, konsulenter, samarbeidspartnere, agenter og
andre på oppdrag som er involvert i konsernets virk
-
somhet. Policyen gelder for alle deler av virksomheten
og inkluderer også aktiviteter og områder som er
utkontraktert. Opplæring rundt hvordan policyen skal
brukes er inkludert i konsernets kompetanseplan for
bærekraft, ansattes retningslinjer gennom SNN-koden
og arbeidet med interne vernerunder.
ESG-team: Konsernet har nedsatt et tverrfaglig team
som ledes av leder for Treasury. Teamet møtes én gang
i kvartalet og har som hovedoppgave å kvalifisere
grønne eiendeler i tråd med grønne produkt- og
finansieringsrammeverk. Samt oppdatering og utvikling
av de aktuelle rammeverkene.
Struktur og rapportering: Denne bærekraftsrapporten
er bygget opp etter prinsippene standarden til Global
Reporting Initiative (GRI). Rapporten er utviklet i samsvar
med GRI 2021 standard. Klimarisiko rapporteres etter
rammeverket for rapportering utviklet av Task Force on
Climate-related Financial Disclosures (TCFD). Konsernet
rapporter også årlig til Miljøfyrtårn, Klimapartner, Kvin
-
ner i Finans og UN Global Compact. Fra regnskapsåret
2024 vil konsernet rapportere i tråd med CSRD gennom
standardene ESRS.
Bærekraftsrapporten gelder i hovedsak kun for
SpareBank 1 Nord-Norge, ikke datterselskap eller øvrige
selskaper. Unntaket er for kapittel 4 Egen arbeidsstokk
hvor rapporteringen inkluderer SpareBank 1 Nord-Norge
med datterselskapene SpareBank 1 Finans Nord-Norge
AS, EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS og SpareBank 1
Regnskapshuset Nord-Norge AS. I tillegg er kapittel
3.4 EUs taksonomi rapportert i samsvarer med for-
ordningen (EU) nr 575/2013 (2), kapittel 2, samt at grønn
portefølje omtalt i kapittel 3.3 inkluderer både
SpareBank 1 Nord-Norge og SpareBank 1 Finans
Nord-Norge AS. Rapporten er attestert av KPMG med
moderat grad av sikkerhet. I et slikt attestasjonsnivå
avgis revisors konklusjon i negativ form ved at revisor
sier at det ikke er avdekket forhold som gir grunn til å
tro at informasjonen om saksforholdet ikke er i samsvar
med de angitte kriteriene.
Kontaktinformasjon: For spørsmål til bærekrafts-
rapporten, ta kontakt med Ragnhild Dalheim Eriksen på
rde@snn.no eller på telefon 02244.
1.2 Slik styres arbeidet med ESG
Sentrale policyer som adresserer ESG
Forretningsstrategi Risikostrategi
Bærekraftstandarder (CSRD/ESRS)
ESG i SNN
Grønne
rammeverk
(finansiering)
24
Bærekraft og samfunn
Konsernet har satt følgende taktiske mål for 2024:
• Vi skal rekruttere og beholde aktive kunder
• Vi skal styrke vår posisjon i havnæringene
• Vi skal nå netto null innen 2040 1:16
• Vi skal forbedre ansatteopplevelsen
Målene er operasjonalisert gennom konsernets system
for virksomhetsstyring og måloppnåelsen rapporteres
kvartalsvis til konsernsjef. En nærmere beskrivelse av
KPI-er og måloppnåelse for bærekraft i 2023 beskrives i
de øvrige kapitlene i denne årsrapporten.
SpareBank 1 Nord-Norges arbeid med bærekraft bygger
på en rekke initiativ og prinsipper for ansvarlig nærings-
liv som gør at konsernet overholder regulatoriske
føringer på området, og utøver sin virksomhet i tråd
med anerkjente prinsipper som feks føre-var-prinsippet.
Oversikt over initiativer innenfor bærekraft som Spare
-
Bank 1 Nord-Norge har signert på og rapporterer
i henhold til finnes under her:
1.3 Mål for arbeidet med bærekraft for 2024
Grønne
rammeverk
(finansiering)
Global Compact:
SpareBank 1 Nord-Norge har signert
FN-initiativet Global Compact, verdens
største initiativ for samfunnsansvar
i næringslivet.
Miljøfyrtårn:
SpareBank 1 Nord-Norge er Miljø-
fyrtårnsertifisert etter hovedkontor-
modellen og på alle finanssenter.
Kvinner i finans charter:
SpareBank 1 Nord-Norge har
signert initiativet som «funding
partner».
Klimapartner:
SpareBank 1 Nord-Norge er
medlem i Klimapartner Nordland,
Troms og Finnmark.
PCAF:
SpareBank 1 Nord-Norge er med
i PCAF – The Partnership for Carbon
Accounting Financials fra 202
3.
Andre samarbeids-
partnere på bærekraft:
• Medlemskap i Skift –
næringslivets klimaledere
• Partnerskap med
Miljøstiftelsen Zero
• Finans Norge
Attraktiv og
inkluderende landsdel
Med mål om å bidra til positiv
flyttestrøm innen 2030
Grønn omstilling
av Nord-Norge
Med mål om nettonull i
utlånsporteføljen i 2040
Havet i arktiske strøk
Med mål om at 70 prosent av
havnæringsporteføljen skal
kvalifisere til grønn finansiering
innen 2030
1
SpareBank 1 Nord-Norges ambisjon på bærekraft er definert i Policy for bærekraft.
Den har tre overordnede ambisjonsmål som konsernet jobber mot:
1
Ihht. konsernets grønne rammeverk
25
Bærekraft og samfunn
SpareBank 1 Nord-Norges påvirkningskraft på folk og
næringsliv er betydelig, både i kraft av konsernets
størrelse og med samfunnsrollen en sparebank har
i lokalsamfunnet. Mange bærekrafttemaer vil derfor
være vesentlige for konsernet både fra et finansielt
perspektiv og fra et miljø- og samfunnsperspektiv.
Hvordan konsernet har kommet frem til hvilke
bærekrafttemaer som vil prioriteres kommer av en
såkalt dobbel vesentlighetsanalyse.
En dobbel vesentlighetsanalyse skal peke på hvilke
områder innenfor klima, natur og samfunn som
konsernet påvirker, og hvordan klima, natur og
samfunn påvirker konsernet finansielt. Herunder ligger
prinsippet om vesentlighet sentralt, det vil si at noen
bærekrafttemaer prioriteres som viktigere enn andre.
Analysen gør konsernet bedre i stand til å spisse
innsatsen til der påvirkningskraften er størst, og i større
grad vurdere hvilke finansielle konsekvenser bærekraft-
forhold kan medføre for konsernet
Vesentlighetsanalysen er utviklet med utgangspunkt
i en interessentanalyse som inkluderer omfattende
intervjuer og datainnsamling fra kunder, ansatte og
ledelsen i konsernet. Den er i tillegg supplert med
øvrige analyser som blant annet påvirkningsana-
lyse, konkurrentanalyse, forventningsbarometer
og megatrender for finansbransjen. De endelige
vesentlige temaene ble besluttet ved skjønnsmessig
vurdering i en intern workshop med 19 fagressurser.
Her ble vesentlighetene satt inn i en vurderingsmatrise
med skalaen 1–3 hvor 1 er lav, 2 er middels og 3 er høy
forretningsmessig konsekvens og forretningsmessig
verdi. Resultatet i 2022 ble en vesentlighetsanalyse
som inneholdt 15 vesentlige temaer.
1.4 Vesentlighetsanalyse – revidert i 2023
Finansiell vesentlighet
Risikoer og muligheter
Miljø- og samfunnsmessig vesentlighet
Påvirkning på miljø og samfunn
SpareBank 1
Nord-Norge
Bærekrafts-
påvirkning på
konsernet
Bærekraft SpareBank 1
Nord-Norge
Konsernets
påvirkning på
bærekraft
Konsernets
påvirkning
kan endre
omgivelsene
Bærekraft
Figuren illustrerer «dobbel vesentlighets-prinsippet» som beskrevet i CSRD. Konsernets første vesentlighetsanalyse ble
presentert i 2018. Analysen har vært revidert tre ganger etter den tid.
26
Bærekraft og samfunn
1.4.1 VESENTLIGE BÆREKRAFTS-
TEMAER 2023
I 2023 har SpareBank 1 Nord-Norge revidert vesen-
tlighetsanalysen fra 2022. Hovedgrunnen til det er
at tidligere versjon av analysen inneholdt for mange
vesentligheter, noe som gorde det vanskelig å måle
og følge opp resultatene tilstrekkelig. En annen
viktig grunn for revideringen er å tilpasse konsernets
bærekraftsarbeid til nye rapporteringskrav på området
fra 2024 i henhold til CSRD. Under følger en beskrivelse
av hvordan vesentlighetsanalysen er revidert fra 15
til fem vesentlige temaer i 2023. Denne revideringen
betyr ikke at de gamle temaene ikke lenger er viktige,
de vil fortsatt inngå i konsernets arbeid med bærekraft
og prioriteringer på området. Revidering av vesent-
lighetsanalysen har vært gort gennom datainnhenting
fra ansvarlige fagmiljøer samt diskusjoner i intern
arbeidsgruppe for rapportering som har bestått av
sentrale fagmiljøer for ESG. Fire av de fem vesentlige
temaene er koblet til de nye rapporteringsstandarder
i henhold til ESRS. Den femte vesentligheten «grønn
omstilling» er valgt på bakgrunn av innsiktsarbeidet
med vesentlighetsanalysen i 2022 som pekte på det
store behovet for en raskere omstilling i Nord-Norge.
Vesentlighetsanalysen er endelig besluttet av konserns-
jef i konsernledelsen november 2023. Nye vesentlige
temaer og sammenhengen med tidligere vesentlighet-
sanalyse fremkommer av tabellen under:
Temaer som er tatt ut av revidert
vesentlighetsanalyse 2023:
Risikostyring
1
Oversikt hvordan arbeidet med de vesentlige temaene
i vesentlighetsanalysen er jobbet med i året som har
gått er beskrevet under de respektive kapitelene som
1
Risikostyring er et tema som inngår i alle deler av virksomheten og utøves gennom konsernets Risikostrategi. Det rapporteres
omfangsrikt på temaet andre steder i denne rapporten, og temaet er derfor ansett som dekket av virksomheten på en måte som
gør at det ikke er behov får å ha dette som et eget vesentlig tema for arbeidet med bærekraft
fremkommer videre i denne årsrapporten. En nærmere
beskrivelse av hvordan vesentlighetsanalysen er
gennomført finnes i bærekraftsbiblioteket på snn.no.
SpareBank 1 Nord-Norge vil også i 2024 gøre nye
vurderinger av vesentlighetsanalysen i tråd med
kravene i CSRD/ESRS.
Vesentlige temaer fra 2022 Reviderte vesentlige temaer 2023
E
Klima- og naturrisiko
Karbonavtrykk i drift og finansiering
Klimaendringer
Kompetanse på grønn omstilling
Kunnskap om klimaendringer i arktiske strøk
ESG-teknologi
Samarbeid og nettverk
Grønn omstilling
S
Arbeidsmiljø Egen arbeidsstokk
Lokal verdiskaping
Sosiale produkter og tjenester
Demografisk risiko
Berørte lokalsamfunn
G
Anti-hvitvasking
Datasikkerhet og personvern
Etisk bankdrift
Risikostyring
Ansvarlighet og åpenhet i leverandørkjeden
Forretningsførsel
27
Bærekraft og samfunn
1.4.3 PÅVIRKNINGSANALYSE
Som en del av arbeidet med vesentlighetsanalyser er
det utviklet en påvirkningsanalyse med utgangspunkt i
Principle for Responsible banking – PRB verktøy («Port-
folio Analysis Tool for Banks»). Denne sier noe om hvor
konsernet påvirkning er størst med utgangspunkt i
finansieringsvirksomheten til både privat- og bedrifts
-
markedet. Påvirkningsanalysen peker på følgende
områder hvor konsernet har særlig positiv og negativ
påvirkning:
Denne analysen understøtter konsernets prioriterte
vesentligheter i ny vesentlighetsanalyse av 2023 og
har vært med på å legge grunnlaget for konsernets
ambisjoner på bærekraft. Påvirkningsanalysen ble
gennomført i 2022.
Områder med særlig negativ påvirkning
1. Klima
2. Ressurseffektivitet
3. Inkluderende og bærekraftig økonomi
Områder med særlig positiv påvirkning:
1. Ansatte
2. Inkluderende og bærekraftig økonomi
3. Klima
1.4.2 KONSERNETS VIKTIGSTE INTERESSENTER
I arbeidet med vesentlighetsanalyser er interessent-
dialog og interessentkartlegging en viktig del av
grunnlaget. Samfunnet er også en sentral interessent for
en sparebank, og det føres en utstrakt dialog med ulike
samfunnsaktører gennom året. Interessentanalysen kan
leses i sin helhet i vedlegg til årsrapporten. SpareBank
1 Nord-Norges viktigste interessenter i arbeidet med
bærekraft kan sees i figuren her:
SpareBank 1
Nord-Norge
Ansatte
Kunder
Investorer
Interesse-
organisasjoner
og samarbeids-
partnere
Media
Ratingbyråer
Tilsluttede
selskaper
Leverandører
Det
nordnorske
samfunn
Myndigheter
28
Bærekraft og samfunn
Vesentlige temaer for
SpareBank 1 Nord-Norge
E
ENVIRONMENT
MILJØ OG KLIMAFORHOLD
Klimaendringer
Grønn omstilling
S
SOCIAL
SAMFUNN OG SOSIALE FORHOLD
Egen arbeidsstokk
Berørte lokalsamfunn
G
GOVERNANCE
SELSKAPSSTYRING OG FORRETNINGSETISKE FORHOLD
Forretningsførsel
29
Bærekraft og samfunn
VESENTLIG TEMA
2. Klimaendringer
MÅL: NETTO-NULL I UTLÅNSPORTEFØLJEN 2040
Hvorfor er dette vesentlig for SNN?
Verden står overfor store klimarelaterte endringer.
I tillegg til skade på natur og økosystemer påvirker
dette også finansiell stabilitet og er derfor et tema som
opptar finansbransjen i økende grad. Siden 1979 har den
globale oppvarmingen vært 3,8 ganger raskere i arktiske
strøk enn i resten av verden. Dette påvirker verden på
flere måter, og det påvirker det markedsområdet som
SpareBank 1 Nord-Norge har sin virksomhet i.
SpareBank 1 Nord-Norge har sammen med øvrig
næringsliv et ansvar for å gøre noe for å bremse de
klimaendringene gennom å redusere klimarisikoek
-
sponering for egen drift og for konsernets kunder.
Den største påvirkningen på klima skjer gennom
finansieringsprosessen hvor analyser over kunders
klimarisikoeksponering er sentralt. Gjennom dette
har konsernet en betydelig påvirkning på klima og
miljø i Nord-Norge. Dette både gennom de objekter
og aktiviteter som finansieres, og gennom egen
drift. Denne påvirkningen kan være negativ i form av
finansiering av aktiviteter med høye utslipp, eller som
gør skade på natur og mangfold. Gjennom prisdiffer
-
ensiering kan konsernet bidra til økte sosiale forskjeller
dersom lavinntektsgrupper ikke får tilstrekkelig tilgang
til klimainsentiver. Påvirkningen kan også være positiv
gennom å iverksette tiltak som reduserer CO2-utslipp
og øker energieffektiviteten hos konsernets kunder, og i
egen drift.
Risikoer og muligheter
Norges Bank peker i sin rapport på at klimaendringer
påvirker finansiell stabilitet. SpareBank 1 Nord-Norge er
både direkte og indirekte gennom kundene eksponert
for både fysisk og overgangsrisiko som, uten nødvendig
håndtering, vil utgøre en finansiell risiko for konsernet
for eksempel ved finansiering av eiendeler som faller i
verdi eller ender opp som «stranded assets». Dette kan
igen påvirke konsernets tilgang på funding i kapital
-
markedet og konsernets evne til etterlevelse på lovkrav
og andre forventinger i markedet.
For et finanskonsern utgør denne risikoen også en
mulighet for å bidra til kunders omstilling gennom
produkter og rådgivning. Dette er en av grunnene til at
SpareBank 1 Nord-Norge har satt grønn omstilling som
eget vesentlig tema i konsernets vesentlighetsanalyse.
Tiltak
Konsernet har iverksatt en rekke tiltak for å håndtere
både positiv og negativ påvirkning med utgangpunkt i
klimaendringer. De mest sentrale tiltakene vil beskrives
videre i 2. Klimaendringer. Operasjonaliseringen av
bærekraftsambisjonene gennom konkrete tiltak har
påvirkning på konsernets finansielle planlegging,
prioriteringer av strategiske og taktiske mål, produkt- og
tjenesteportefølje, medarbeidere, krav og forventninger
til leverandører, operasjonell virksomhetsutøvelse mv.
Videre forventes det høy endringstakt i regulatoriske
rammebetingelser fremover, noe som vil øke innsikt og
data innen klima- og naturrisiko i tiden fremover.
Konkrete tiltak konsernet gør for å håndtere klimarisiko
er beskrevet i eget kapittel om klimarisiko under rappor
-
teringsstandarden til Task Force on Climate-Related
Financial Disclosures (TCFD).
Interessenthåndtering:
Klimaendringer er tema i alle kredittsaker > 5 MNOK i
bedriftsmarkedet og er en del av dialogen rådgiverne
har med kundene. Temaet har vært sentralt i forbindelse
med konsernets arbeid med dobbel vesentlighetsana
-
lyse i 2022, og i oppdateringen i 2023. Klimaendringer
er også et sentralt tema det jobbes med på tvers i
SpareBank 1-alliansen, og i kontakt med myndighetene
og andre samfunnsinteressenter. Eksempel på dette er
Finans Norges fagutvalg for bærekraft hvor konsernet
har én representant.
Evaluering
Konsernets strategi for håndtering av klimarisiko vil
tilpasses til endringene i nye krav, forventninger og
innsikt relatert til klimaendringer i årene som kommer.
Det viktigste verktøyet for evaluering er knyttet til
ESG-modulen. Videre er analysen over finansierte utslipp
og konsernets netto-nullplan med tilhørende rappor-
tering et sentralt verktøy for evaluering av temaet
fremover.
Ansvaret for oppfølging av vesentlig tema vil tilhøre alle
fagområder i konsernet. Rapportering til styret skjer
kvartalsvis gennom Risikorapportering.
30
Bærekraft og samfunn
Styrende dokumenter
• Risikostrategien (måltall som adresserer ESG) og
Forretningsstrategien (overordnede ambisjonsnivået
for ESG)
• Policy for kredittinnvilgelse (BM og PM), (hva vi finansierer
og hvilke ESG-risikoer vi skal være varsomme med)
• Standard for kredittinvilgelse PM
• Standard for porteføljestyret
• Policy for porteføljestyring kredittområdet
• Policy for likviditetsrisiko
• Policy for markedsrisiko
• Policy for bærekraft
• ICAAP
• Etiske retningslinjer («SNN-koden»/«Code of conduct»)
• Grønt produktrammeverk og Grønt finansrammeverk
• Retningslinjer for bærekraft i finansiering
• Retningslinjer for bærekraft i likviditets- og eierstyring
• Rammeverk for risikovurdering av nye produkter
og prosesser (NPAP)
• Veien mot netto-null 2040 (Konsernets overgangsplan)
• Retningslinjer for bærekraft i innkjøp
Indikatorer
GRI 2-4, 2-12, 2-13, 2-14, 2-17, 2-18, 2-24, 3-3, 305-1, 305-2,
305-3,305-4
ESRS 2 BP-2, GOV-1, GOV-2, GOV-5, SBM-1, SBM-3, IRO-1
ESRS E1-2, E1-3, E1-4, E1-6
2.2 Karbonutslipp i egen drift og finansiering:
ESRS E1-5 35
ESRS E1-6 44, 49
Indikatorer i konsernets overgangsplan:
ESRS E1-1 16 a-b
ESRS E1-4 34 a-d
Ansvarlig område i konsernet:
Kommunikasjon, samfunn og bærekraft
Kreditt og risikostyring
Økonomi og finans
Kobling FNs bærekraftsmål: 8, 13, 14
Slik styres vesentligheten:
2.1 Klimarisiko- og naturrisiko (TCFD)
SpareBank 1 Nord-Norge er eksponert for klimarelaterte
muligheter og risikoer gennom sin virksomhetsutøvelse.
Klimarisiko og naturrisiko inngår som en integrert del av
konsernets risiko- og kapitalstyring.
SpareBank 1 Nord-Norge rapporterer på klimarisiko i
henhold til rammeverket til Task Force on Climate-re
-
lated Financial Disclosures (TCFD). Øvrige områder
innen ESG-risiko, herunder samfunnsansvarsrisiko og
selskapsstyringsrisiko, inngår som en del av ESG-risiko-
rapporteringen i årsberetningen, relaterte noter og pilar
3-rapporten.
31
Bærekraft og samfunn
2.1.1 STYRING
2.1.1.1 Styrets kunnskap om klima-
relaterte risikoer og
muligheter
Styret er godt kjent med klimarelaterte risikoer og
muligheter gennom styrets løpende arbeid, herunder
strategiske diskusjoner, oppdatering og godkjenning
av styrende dokumenter, samt gennomgang av ulike
rapporteringer fra administrasjonen. De mest sentrale
overordnede styrende dokumentene som vedtas av
styret, der klimarisiko vurderes eksplisitt, innbefatter
forretningsstrategi, risikostrategi, samt policy for
bærekraft. Videre vedtar styret policyer innen de ulike
risikoområdene, der krav og anbefalinger knyttet til
ESG-risiko også inngår. Dette gelder særlig policy for
kredittinnvilgelse, policy for porteføljestyring kredittom
-
rådet og policy for likviditetsrisiko, der det er fastsatt
eksplisitte mål og krav relatert til klimarisiko.
Styret mottar faste rapporteringer, i tillegg til ad
hoc-rapporteringer, som innbefatter vurderinger av
konsernets klimarisikoeksponering. Gjennom disse
rapporteringene er styret informert om klimarelaterte
spørsmål. Videre er rapporteringene sentrale verktøy i
styrets overvåking og oppfølging av området. De mest
sentrale rapporteringene innbefatter:
• Risikorapport (kvartalsvis): Utviklingen i konsernets
risikoeksponering innen ESG-risiko rapporteres som
et eget område i risikorapporten. Regulatoriske
endringer, status på internt arbeid og eksternt samar
-
beid, samt status på risikoeksponering i relasjon til
vedtatt risikovilje, herunder klimarelaterte måltall,
inngår som en del av ESG-rapporteringen.
• Compliancerapport (kvartalsvis): Etterlevelsesrisiko
knyttet til ESG rapporteres som et eget område i
compliancerapporten.
• Internrevisjonsrapport (tertialvis): Internrevisjonens
rapportering til styret inkluderer funn og anbefalinger
fra gennomførte internrevisjonsprosjekter. I første
kvartal 2023 ble internrevisjon av styring og kontroll
av ESG-risiko behandlet i styret.
• ICAAP (årlig): Den årlige vurderingen av konsernets
samlede kapitalbehov og risikoeksponering inklu
-
derer ESG-risiko. Konsernets klimarisikoeksponering
er vurdert gennom klimascenarioer for ulike næringer
og geografiske områder, klimarisiko i vesentlige
næringer i utlånsporteføljen, samt i konsernets
sikkerhetsportefølje. Det foretas også en vurdering
av konsernets eksponering mot fysisk risiko, natur -og
forsikringsrisiko. I ICAAP-vurderingen i 2024 vil det
foretas stresstesting av klimascenarioer for å kunne
anslå hvordan konsernets finansielle stilling kan bli
påvirket av klimaendringer.
• Policy for bærekraft, med tilhørende ambisjoner
på området, ble vedtatt av styret i april 2023 og
januar 2024.
• Endringer i rapporteringskrav: Revisjonsutvalget ble
i fjerde kvartal orientert om Corporate Sustainability
Reporting Directive (CSRD) og konsernets håndtering
av de nye rapporteringskravene som blir geldende
gennom Regnskapsloven fra regnskapsåret 2024.
Styret vurderer klimarelaterte spørsmål også i
forbindelse med innvilgelse av større kredittengasje
-
ment innen bedriftsmarkedet. Det er et eksplisitt krav
om at det i samtlige kredittsaker skal vurderes ESG-risiko
på engasjementet og kunden, herunder vurderinger
av klimarisiko. Videre vurderer styret klimarelaterte
spørsmål i forbindelse med vesentlige beslutninger
om utkontraktering, investering, oppkjøp, nedsalg mv.
gennom risikovurderinger av beslutningen i henhold til
konsernets rammeverk for risikovurdering (NPAP).
ESG er ikke en del av kriteriesettet til evaluering av
styret. Dette vil bli innført i 2024 som en del av tilpasnin
-
gen til CSRD og ESRS.
2.1.1.2 Ledelsens rolle i vurderingen
og håndteringen av klima-
relatert risiko og muligheter
I SpareBank 1 Nord-Norge er styring og kontroll av alle
risikotyper, herunder klimarisiko, organisert i henhold til
trelinjemodellen med tre forsvarslinjer (3LOD).
Første forsvarslinje: Forretningsområdene utgør første
forsvarslinje. Ledere i første forsvarslinje har ansvaret
for å identifisere, håndtere og rapportere på klimarisiko
relatert til eget forretningsområde. Det overordnede
ansvaret for ESG-området som helhet er tilordnet
Konserndirektør kommunikasjon, samfunn og bærekraft.
Andre forsvarslinje: Avdeling for risikostyring og
Compliance utgør andre forsvarslinje. Konserndirektør
for Kreditt og Risikostyring (CRO), og leder Compliance
(CCO) har ansvaret for arbeidet med klimarisiko i andre
forsvarslinje. Dette innebærer ansvar for:
• Å påse at styret vedtar risikovilje på området.
• Å påse at det er etablert styring og kontroll av
klimarisiko er i henhold til styrevedtatt risikovilje.
• Å påse at etterlevelse av interne retningslinjer og
eksterne krav og forventninger relatert til klimarisiko
er i henhold til styrevedtatt risikovilje.
• Periodisk rapportering til konsernledelsen og styret
på konsernets risikoeksponering innen klimarisiko.
32
Bærekraft og samfunn
Tredje forsvarslinje: Konsernets internrevisor utgør
tredje forsvarslinje, og rapporterer direkte til styret,
som fastsetter årlige revisjonsplaner. Internrevisjonen
foretar årlige gennomganger av ulike området relatert
til klimarisiko. I 2023 har dette inkludert blant annet
ICAAP, styring og kontroll av ESG-risiko, samt kredittinn
-
vilgelse BM.
For nærmere beskrivelse av trelinjemodellen og konser
-
nets operasjonalisering av denne vises det til konsernets
pilar 3-rapport.
Videre har konsernet etablert ESG-team, Styringsforum
for risiko- og kapitalstyring og Porteføljestyre for
innovasjon der klimarisikorelaterte problemstillinger
vurderes:
• ESG-team: ESG-teamet har ansvaret for å godkjenne
objekter/engasjement som kan kvalifiseres i henhold
til grønt finansrammeverk (GFF). Teamet består av
representanter fra sentrale fagområder og har i
2023 arbeidet med å revidere kriteriene til et nytt
finansrammeverk.
• Styringsforum for risiko- og kapitalstyring (RIKAP):
Ivaretar overordnet oppfølging av konsernets
balansestyring, risikoprofil, finansiering, likviditet,
soliditet og at konsernet etterlever relevante
regulatoriske krav. RIKAP behandler blant annet
ICAAP, risikostrategi og risikorapport, der klimarisiko
vurderes eksplisitt. RIKAP består av konserndirektør
Kreditt og Risikostyring (CRO), konserndirektør
Økonomi og Finans (CFO), konserndirektør Bedrifts
-
marked, konserndirektør Personmarked, samt ledere
fra relevante fagområder.
• Porteføljestyre for innovasjon: Konsernet har
etablert rammeverk for håndtering av nye idéer,
både mindre initiativ og større innovative forretning
-
sideer. Klimarisiko vurderes for initiativ der dette
er relevant. I 2023 var klimarelaterte risikoer og
muligheter særlig behandlet i følgende initiativ:
‒ Personlig oppfølging av alle eksisterende
boliglånskunder med bolig i energiklasse A eller
B. Aktiviteten hadde til hensikt å gøre kundene
oppmerksom på fordelene ved å eie en ener
-
gieffektiv bolig, samt konvertere eksisterende
boliglån til et «grønt» boliglån (gunstigere
lånevilkår for kundene).
‒ Utarbeidet ny kundereise for eksisterende
boliglånskunder som er eier av potensiell A- eller
B-merket bolig, men som ikke har gennomført en
energimerking. Målet er å få eierne til å gennom
-
føre energimerking, og dermed kunne kvalifisere
til grønt boliglån.
‒ Egen fremheving av A- og B-klassifiserte boliger
i eiendomsprospekter hos Eiendomsmegler 1,
inkludert fordeler mulige kjøpere kan få ved å
velge en energieffektiv bolig.
‒ Revisjon av miljølån, slik at energieffektive
oppgraderinger av boliger finansieres med egne
miljølån til gunstigere vilkår enn tradisjonelle
boliglån.
‒ Aktiviteter for å øke kompetanse hos rådgiver
og bedriftskunder om ESG, og kravene som
stilles til ulike bransjer.
‒ Lanseringsaktiviteter for Grønt bedriftslån til
næringseiendom, herunder kundemøter med
relevante kunder.
‒ Igangsatt arbeid knyttet til ESG-klassifisering av
bedriftskunder.
‒ Konserndirektør Innovasjon og forretningsut
-
vikling, Konserndirektør Kreditt og Risikostyring
(CRO), Konserndirektør Økonomi og Finans
(CFO), Konserndirektør BM og Konserndirektør
PM er faste representanter i porteføljestyret for
innovasjon. Øvrige direktører deltar på relevante
saker.
Konsernledelsen som helhet er kjent med klimarelaterte
risikoer og muligheter gennom konsernledelsens
arbeid, herunder strategiske diskusjoner, godkjenning
av mål og ambisjoner, utarbeidelse av styrende doku
-
menter, gennomgang av ulike rapporteringer mv. I 2023
gelder dette særlig:
• Bærekraftig forretning: I 2022 satte konsern-
ledelsen i gang det strategiske initiativet
«Bærekraftig forretning» med mål om å utvikle en
bærekraftig forretningsmodell som samtidig ser på
forretningspotensialet som bærekraft muliggør.
Sluttrapport ble levert konsernledelsen 1. kvartal
2023.
• Bærekraftsrapportering (CSRD): I tredje kvartal
2023 satte konsernledelsen ned et prosjekt som
ser på de nye rapporteringskravene på ESG
som er foreslått i Regnskapsloven fra og med
regnskapsåret 2024. Prosjektet utarbeidet en
GAP-analyse over rapporteringskravene sett opp
mot geldende rapportering på området.
• ESG-kompetanse: I tredje kvartal ble konsern-
ledelsen fremlagt, og vedtok, en kompetanseplan
for opplæring i ESG for hele konsernet.
• Taktiske mål 2023: Klimamålene i konsernet har i
2023 vært operasjonalisert gennom det taktiske
målet «Grønn omstilling i praksis». Det taktiske
målet er videre operasjonalisert innen hvert av
ansvarsområdene til konserndirektørene gennom
konkrete delmål, status på måloppnåelse og
løpende rapportering til konsernledelsen i konser-
nets virksomhetsstyringssystem. Se 2.1.4 Mål for
nærmere beskrivelse.
• Overgangsplan – Netto-null 2040: I fjerde kvartal
ble konsernledelsen fremlagt, og vedtok, over-
gangsplan mot netto-null. Dette inkluderte analyse
over finansierte utslipp og mål på utslippsbaner og
mål frem mot 2030 og 2040.
33
Bærekraft og samfunn
2.1.2 STRATEGI
2.1.2.1 Klimarelaterte risikoer og
muligheter konsernet har
identifisert på kort, medium
og lang sikt
ESG-risiko er et omfattende risikoområde, og vurderes
både som en egen risikotype og som en underliggende
risikodriver for øvrige risikotyper. Både risikoer og
muligheter er i det videre vurdert kvalitativt og kvanti
-
tativt på kort sikt (de neste 12 månedene), mellomlang
sikt (inntil fem år frem i tid) og lang sikt (over fem år
frem tid). Sentrale risikoer og muligheter i konsernet er
identifisert med hjelp av vurderinger relatert til blant
annet:
• Hvilke bransjer konsernet skal finansiere eller ikke
• Hvilke objekter konsernet skal finansiere eller ikke
• Hvilke produkter konsernet skal tilby eller ikke
• Hvilke bransjer som sliter med omstilling i Nord-
Norge
• Hvilke markeder og type verdipapirer konsernet
skal være eksponert mot eller ikke
• Eiendomsporteføljens eksponering for fysisk risiko
• ESG-score på konsernets BM-portefølje gennom
2023
Klimarelaterte risikoer og muligheter innen vesentlige
områder i konsernets virksomhetsutøvelse er presentert
i det følgende.
Scoring av ESG-risiko ved kreditt-
innvilgelse i BM-porteføljen
Krav og forventninger fra tilsynsmyndigheter og andre
interessenter knyttet til kvantifisering av ESG-risiko har
økt i løpet av 2023. Konsernets har flere viktige insenti
-
ver for å kredittvurdere BM-kunder på også ikke-finan-
siell informasjon:
• Økende krav til presisjon og detaljeringsnivå i
regulatorisk rapportering.
• Oppnå et mer presist risikobilde på kundene.
• Peke på muligheter og trusler i forretningsstrate-
gien med utgangspunkt i nåværende portefølje.
• Tilgang til grønn finansiering.
• Bidra til grønn omstilling i landsdelen.
ESG-modulen
Hva identifiserte ESG-modulen i 2023?
I 2023 tok banken i bruk den nye ESG-modulen for kred-
ittinnvilgelser på BM. Modulens struktur og oppbygging
kan kort oppsummeres med følgende:
• Separat score for fysisk risiko, overgangsrisiko,
samfunnsansvarsrisiko og selskapsstyringsrisiko på
kunden.
• Iboende bransjerisiko for å genspeile at bransjer
har ulikt utgangspunkt.
• Spørsmål som kan bidra til god rangeringsevne gis
større vekting i ESG-scoren, mens øvrige spørsmål
gis lavere vekting.
• 12 ulike bransjespesifikke moduler sikrer at kundens
score baserer seg på den aktuelle bransjens
spesifikke utfordringer og muligheter.
Kundenes ESG-risiko skal alltid vurderes ved kredit-
tinnvilgelse. Dette kravet fremkommer av konsernets
Policy for Kredittinnvilgelse. Det skal i tillegg foretas en
risikoklassifisering ved hjelp av ESG-modulen for alle
BM-kunder med eksponering over 5 mill. kroner. Det
ble i 2023 opprettet en egen KPI for å øke fokuset på
integrering av modellen i organisasjonen. Det ble i løpet
av 2023 scoret 375 kunder med et samlet volum på
18,6 mrd. kroner i modulen. Dette utgør 34 prosent av
samlet BM-portefølje med utlånseksponering over 5 mill.
kroner. Oppsummeringen av resultatene er presentert i
tabellen nedenfor, og viser at 25 prosent av kundene er
blitt scoret med lav risiko, 58 prosent av kundene med
moderat risiko og 17 prosent med høy risiko.
Næringene fiskeri og næringsbygg har et vesentlig
volum som er scoret i modellen, og skiller seg negativt
ut på overgangsrisiko. Flere av fiskeriene scorer lavt
på spørsmål relatert til andel av omsetningen som er
MSC-sertifisert (Marine Stewardship Council), samt inves
-
teringer i ny fartøysteknologi. For næringsbyggene er
det svak eller manglende energikarakter og manglende
miljøsertifiseringer som hovedsakelig medfører trekk i
score.
34
Bærekraft og samfunn
RESULTATER FRA ESG-SCORING 2023
SAMLET KVANTIFISERING AV SCORE
BRANSJE ANTALL KUNDER SCORET VOLUM (MILL. KR)
GJENNOMSNITTS-
SCORE (0–10)
Borettslag
13 197 5,1
Eiendomsprosjekt
33 1 897 5,5
Fiskeri
32 2 771 3,6
Havbruk (sjø)
10 2 099 7,3
Landbasert oppdrett
1 204 6,4
Industri og øvrige
84 3 214 6,1
Kraftproduksjon (fornybar)
4 577 7,1
Landbruk
16 IA 5,6
Maskin og byggentreprenører
21 581 4,7
Næringseiendom
149 4 810 4,5
Shipping
9 1 458 6,5
Transport
3 797 5,5
Sum
375 18 605 5,1
RISIKONIVÅ ANTALL BM-KUNDER VOLUM (MRD. NOK) GJ.SNITTSCORE (0–10)
Lav
94 8 124 7,2
Moderat
219 9 302 4,9
Høy
62 1 179 2,8
Totalt
375 18 605 5,1
35
Bærekraft og samfunn
Gjennom bruk av ESG-modulen er konsernet nå er i ferd
med å oppnå et representativt utvalg av kunder innenfor
enkelte bransjer. Dette kan igen benyttes i det videre
arbeidet med å kartlegge muligheter og trusler innenfor
de respektive bransjene. Kundenes score fra ESG-modu
-
len vil også innarbeides i rammeverket for stresstesting
av ESG-risiko i kommende ICAAP-prosess. Dette vil kunne
hjelpe konsernet i arbeidet med blant annet å:
• Identifisere betydelige konsentrasjoner av kredit-
teksponering mot karbonrelaterte eiendeler.
• Identifisere eventuelle geografiske konsentrasjoner
for fysisk risiko.
• Identifisere hvilke bransjer konsernet må intensivere
arbeidet mot for å bidra til omstilling.
• Nedjustere eventuelle verdier på finansielle sikker-
heter med særskilt ESG-risiko.
• Identifisere konsernets robusthet i ulike ESG-scenari-
oer.
• Iverksette tiltak i styrende dokumenter for å styre
og omstille kunder med særskilt stor ESG-risiko.
Videreutvikling av ESG-modulen i 2023
Kompetansesenter for Kredittmodeller (KFK) og Spare-
Bank 1-alliansen har i løpet av året foretatt nødvendige
justeringer i ESG-modulen basert på tilbakemeldinger fra
BM-rådgiverne og validering av modellen. De viktigste
endringene som ble foretatt i 2023 var følgende:
• Oppdatert samtlige spørsmål i modulen relatert
til sosiale forhold for å øke brukervennligheten i
relasjon til de minste kundene.
• Opprettet Landbasert oppdrett og Oljeservice
som egne bransjemoduler.
• Implementert benchmarking funksjonalitet internt
og på tvers av bankene.
• Modellforsiden har nå fått et eget interaktivt
dashboard som hjelper rådgiverne å ha kontroll
på egen portefølje og gyldighetslogikk på sakene.
Fokus på videre arbeid i 2024
KFK og alliansebankene vil i 2024 fortsette å utvikle nye
bransjemoduler, samt tilpasse og endre spørsmål slik
at ESG-modulen til enhver tid har relevante spørsmål
og god rangeringsevne. Videre vil både interne støtte
-
dokumenter og opplæringsprogrammer på modulen
videreutvikles det kommende året. Dette skal sikre både
økt kompetanse på bruken av modulen, samt gøre
besvarelsen av spørsmålene i modulen så objektiv
som mulig.
Utlånsportefølje
Generelt
Utlån til person- og bedriftskunder, sikret gennom
panteobjekter, er kjernevirksomheten til konsernet. I
styrevedtatt Policy for Kredittinnvilgelse fremkommer
det at konsernet ikke skal finansiere virksomheter eller
formål med høy risiko for alvorlig miljøskade. Dette
gelder både person- og bedriftsmarkedet. Konsernets
aktiva kan bli utsatt for verdifall som følge av ESG-risiko,
og medføre finansielle og ikke-finansielle tap. Dette
gelder blant annet fysisk risiko som følge av klimaen
-
dringer i regionen, samt overgangsrisiko som følge av
overgang til nullutslippssamfunnet gennom det revid
-
erte bygningsdirektivet.
Utslippsintensive næringer
Konsernet rapporterer finansierte utslipp ved hjelp
av PCAFs metodikk, samt Finans Norges veileder for
beregning av finansierte utslipp (se for øvrig også
kapittel i årsrapporten om finansierte utslipp). De
største utslippene i porteføljen er fra følgende bransjer:
Jordbruk og skogbruk, Transport og Fiskeri og havbruk.
Bransjene med høyest karbonintensitet er: Jordbruk
og skogbruk og Transport. Konsernet yter ikke finan
-
siering til fossil energiproduksjon og har derfor ingen
eksponering i denne næringen. Analysen over finansierte
utslipp danner grunnlag for konsernet utarbeidelse
av overgangsplan mot netto-null i 2040. Konsernet har
videre forholdsvis lav eksponering mot utslippsintensive
bransjer som Shipping og Landbruk. Dette svekker
risikoen for direkte eksponering mot utslippsintensive
næringer.
Bolig- og næringseiendom
Boliglån og utlån til næringen Omsetning og drift av
fast eiendom utgør den største andelen av konsernets
utlånsportefølje. I vurderinger av klimarelatert risiko er
derfor utlån med pant i fast eiendom av særlig relevans
for konsernet. De mest sentrale klimarisikodriverne
relatert til fast eiendom på kort, mellomlang- og lang
tidshorisont vurderes å være:
• Byggets standard, alder, TEK-standard, energimerk-
ing, oppvarmingskarakter og miljøsertifisering.
• Geografisk lokasjon, herunder områder som er
særlig utsatt for fysisk risiko som havnivåstigning,
stormflo, flom og skred.
• Preferanseendringer blant kjøpere og leietakere.
EUs reviderte bygningsdirektiv (EPBD) ble vedtatt i mars
2023 med mål om å energieffektivisere bygningsmassen
i EU. Det er knyttet stor usikkerhet til innlemmelsen
av det nye bygningsdirektiv i norsk lov. Konsernets
risikovurderinger tilsier at den samlede ESG-risikoen i
boliglånsporteføljen er Lav på samtlige ESG-risikopa
-
36
Bærekraft og samfunn
rameter på kort sikt, men øker til Lav til moderat i et
mellomlangt- og langsiktig tidsperspektiv. Dette skyldes
forventninger om økende grad av ekstremvær, samt økt
overgangsrisiko som følge av at bygningsdirektivet kan
påvirke boligprisene.
I næringseiendomsporteføljen vurderes den samlede
ESG-risikoen som Lav til moderat på kort sikt, men
øker til Moderat i et mellomlangt og langt tidspers
-
pektiv. Dette skyldes forventninger om økende grad
av ekstremvær, og at selskapene forventes å måtte
iverksette flere tiltak for å omstille seg til nye krav, ny
teknologi eller preferanseendringer.
Eiendomsporteføljens eksponering mot fysisk risiko
Gode vurderinger av konsernets risikoeksponering i
et langt tidsperspektiv utfordres av datatilgang og
-kvalitet, og usikkerhet knyttet til predikering av utfall
i et lengre tidsperspektiv. Nord-Norge kjennetegnes
av kupert terreng og kystsamfunn, og er derfor særlig
utsatt for havnivåstigninger og stormflo. Konsernet
fikk i 2023 tilgang til kartdata fra NVE og Norkart, som
Eiendomsverdi har koblet opp mot bolig- og næring
-
seiendommene på objektsnivå.
I forbindelse med risikokartleggingen har konsernet
opprettet datapunkter over alle panteobjekter med
pant i, inklusive eiendommer overført til SpareBank 1
Bolig- eller SpareBank 1 Næringskreditt, med tilordnet
utlånssaldo og treff på ulike farenivåer og scenarioer for
fysisk risiko. Kartlagene identifiserer risiko for stormflo,
havnivåstigning, flom, steinskred/fjellskred, samt
kvikkleireskred. Det er i tillegg hentet ut kartdata med
kobling mot bankens eiendomsportefølje som identi
-
fiserer aktsomhetsområder for jordflom og snøskred.
De mest sentrale risikotypene er videre delt inn i akutt
risiko og kronisk risiko.
Forklaringen på ulike kartlag og scenarioer er beskrevet
på NVE sin hjemmeside (Om kart og kartlegging av
naturfare). Objekter kan være truffet av flere kartlag,
og enkelte objekter vil derfor kunne treffes av flere
risikotyper.
Analysene viser at konsernet har lav eksponering
innenfor akutt klimarisiko, lav til moderat eksponering
innenfor kronisk klimarisiko, samt moderat eksponering
innenfor aktsomhetsområder. Hvilke objekter som vil
kunne få redusert markedsverdien som følge av kronisk
og akutt risiko vil måtte vurderes i det videre arbeidet
med klimarisiko. Bruk av kartdata i kredittinnvilgelsen vil
bli en sentral del av kunderådgivningen for å redusere
fremtidig risiko for strandede eiendeler.
Naturskader er i utgangspunktet dekket av forsikringer,
men vil i enkelte tilfeller kunne gi avkortning. Bygg hvor
det er identifisert økt naturrisiko vil også kunne medføre
store fall i markedsverdien. Konsernet er indirekte
eksponert for naturskader gennom sitt eierskap i
SpareBank 1-Gruppen, og direkte eksponert gennom
fall i markedsverdier. Forsikringsporteføljene i Fremtind,
som eies med 65 prosent av SpareBank 1-Gruppen,
anses å være relativt veldiversifisert gennom et stort
antall kunder, at forsikringene tegnes i ulike geografiske
områder, og i flere ulike produkter. Naturkatastrofer
er dog en type konsentrasjonsrisiko i skadeforsikring
som Fremtind er eksponert mot. I Norge er denne
eksponeringen begrenset gennom deltakelsen i Norsk
Naturskadepool. Konsernet har identifisert balanseek
-
sponering innenfor eiendomsporteføljen relatert til akutt
klimarisiko, kronisk klimarisiko og aktsomhetsområder.
Balanseeksponering for hver type underliggende risiko
fremgår av figuren nedenfor.
AKUTT KLIMARISIKO (MNOK) KRONISK KLIMARISIKO (MNOK) AKTSOMHETSOMRÅDER (MNOK)
Flomsone 200 års intervall klimajuster
59 53
168
65
519
Middelhøyvann 2050 Flom Aktsomhetsområde
Fjell faresone ustabilt Stormflo 2050 års intervall Jordflom Aktsomhetsområde
Snøskred Aktsomhetsområde
Befart
Fjell faresone 100 års intervall
Kvikkleire faregrad middel
Kvikkleire faregrad høy
2705 2731
6856
9600
4194
37
Bærekraft og samfunn
Akutt klimarisiko
Akutt klimarisiko er risikoen for skader eller tap som
følge av ekstreme værhendelser som stormer, flom,
skred og tørke. Disse hendelsene kan forsterkes av
klimaendringer og ha negative konsekvenser for natur,
samfunn og økonomi. For å redusere akutt klimarisiko
er det viktig å kartlegge sårbarheten til ulike sektorer,
regioner og virksomheter, og iverksette tiltak som
øker motstandsdyktigheten og beredskapen. Akutt
klimarisiko består av mange ulike risikotyper, som har ulik
sannsynlighet og alvorlighetsgrad ved utløste hendelser.
Analyser av de mest sentrale kartlagene innenfor
akutt fysisk risiko viser at konsernets panteobjekter
samlet har en eksponering på 863 mill. kroner i 2023.
Dette utgør kun 0,8 prosent av utlånssaldoen til alle
sikkerhetsobjekter konsernet har eksponering mot. Den
geografiske eksponeringen mot flomsoner og kvikkleire
er konsentrert mot Tromsø og Alta. Faresoner for fjell
ligger eksponert i Nord-Troms.
Kronisk klimarisiko
Kronisk klimarisiko er risikoen for skader eller tap som
følge av langsiktige endringer i klimaet, som kan påvirke
natur, samfunn og økonomi. Økte havtemperaturer og
smelting av isbreer øker risikoen for havnivåstigning
langs norskekysten, som igen kan true kystområder,
øyer, byer og infrastruktur med oversvømmelse, erosjon
og saltvannsinntrengning.
Analyser av de mest sentrale kartlagene innenfor kronisk
fysisk risiko viser at konsernets panteobjekter samlet har
en utlånseksponering på 5,4 mrd. kroner ved utgangen
av 2023. Dette utgør 4,7 prosent av samlet utlånssaldo
på panteobjektene konsernet har eksponering mot.
Den geografiske eksponeringen er konsentrert mot
Tromsø, Sortland, Alta, samt flere kystkommuner og øyer
i Nordland.
Aktsomhetsvurderinger
Analyser av kartlag som er blitt aktsomhetsvurdert viser
at konsernets panteobjekter samlet har en eksponering
på 20,7 mrd. kroner i 2023. Dette utgør 18 prosent av
utlånssaldoen til alle sikkerhetsobjekter konsernet har
eksponering mot. Kartlag som er aktsomhetsvurdert
indikerer at områdene kan være utsatt for ulike risiko
-
typer, men det er ikke definert til hvilket risikonivå. Kart
som er aktsomhetsvurdert er egnet til grove utkast for å
vurdere arealplanlegging og risikoanalyser, men ikke til
detaljert utbygging eller flomsikring ifølge NVE.
Havnæringene
Havnæringene utgør den nest største gruppen av
næringer i konsernets bedriftsmarkedsportefølje.
Havnæringene er sentral for landsdelene, både i
sysselsetting, verdiskapning og eksport. Konsernet har
identifisert en rekke fysiske risikoer med ulike konse
-
kvenser for de ulike delene av verdikjeden. Endrede
værforhold og økosystem, endret fiskehelse som følge
av høyere havtemperaturer, potensiell reduksjon i
arealer for villfangst som følge av nye næringer som
havvind og havbruk til havs vurderes som vesentlige
risikoer. Videre er det identifisert potensial innen
sirkulær økonomi, spesielt for å redusere naturrisikoen i
produksjon av fiskefôr. Havnæringene har store invester
-
ingsbehov i tiden fremover, og konsernet har identifisert
muligheten til å stille med finansiering og kompetanse
som viktige verktøy for å bidra i omstillingen til mer
klimavennlig drift. Det er svært positivt for både invest
-
eringsviljen og inntjeningen i næringen at kystnær fiske
etter torsk og hyse igen ble MSC-sertifisert i slutten av
2023. Merket til Marine Stewardship Council (MSC) er et
miljømerke for fisk og sjømatprodukter. Merket garan
-
terer at produktet kommer fra bærekraftig fiske og vil
kunne gi økt markedsverdi for fiskeriene.
Elektriske personbiler
Norge har som mål, fastsatt i Nasjonal transportplan
(NTP), om at alle nye personbiler skal være nullutslippsk
-
jøretøy fra 2025. Konsernet har identifisert mulighet til å
bidra til denne utviklingen gennom objektsfinansiering
av personbiler, og har satt mål om at andelen elbiler som
finansieres skal tilsvare norske myndigheters planlagte
utvikling på området som et minimum. I tillegg er dette
forventet å redusere risikoen for havarerte eiendeler
gennom reduksjon i porteføljen i andelen personbiler
som drives på fossilt drivstoff.
Verdipapirfond
SpareBank 1-alliansen tilbyr verdipapirfond til kunder
som forvaltes av Odin Forvaltning AS. Odin Forvaltning
AS er et datterselskap av SpareBank 1 Forvaltning, som
er eid av SpareBank 1-alliansen og LO med forbund.
Rammeverket til Odins fond for bærekraftig investering
består av tre deler:
• Integrasjon: Innebærer at bærekraft er en naturlig
del av analyser, diskusjoner og beslutninger knyttet
til valg av investeringer og forvaltningen av fond-
ene.
• Aktivt eierskap: Innebærer at Odin, gennom dialog
og bruk av stemmerett på generalforsamlinger,
påvirker selskapene til å bli bedre på bærekraft.
• Utelukkelse og observasjon: Innebærer at Odin
velger bort enkelte selskaper på grunn av dets
handlinger og/eller hvilke produkter og tjenester
selskapene tilbyr.
Odin tilstreber å følge opp de forventninger og krav
de ulike SpareBank 1-bankene stiller når det gelder
samfunnsansvar og bærekraft.
38
Bærekraft og samfunn
Øvrige fond som tilbys på SpareBank 1 Nord-Norge sin
plattform er merket basert på ESG-screening utført av
nøytral tredjepart (Position Green). Se 3.5 Bærekrafts
-
merkede spareprodukter for nærmere beskrivelse.
Likviditetsportefølje
Konsernets likviditetsforvaltning og eierstyring skjer
i henhold til konsernets retningslinjer for bærekraft i
likviditets- og eierstyring, der det er satt følgende mål:
• Integrere ESG-risiko i investeringsmandater og
likviditetspolicy.
• Bidra til et grønnere verdipapirmarked.
• Integrere klimarisiko i interne stresstester og
økonomiske prognoser.
Konsernet har satt mål for minimum andel kapital som
skal investeres i verdipapirer/selskaper som aktivt
adresseres ESG, herunder; Green Bonds, Sustainability
Bonds, Blue Bonds, Social Bonds mv. Verdipapirer som
kvalifiserer skal være i tråd med retningslinjer publisert
av International Capital Market Association, ICMA (Green
Bond Principles, Social Bond Principles, Sustainability
Bond Guidelines) eller være merket som EU Green Bond
Standard.
Gjennom grønt finansrammeverk (GFF) arbeider kon-
sernet aktivt med kvalifisering og finansiering av
konsernets dokumenterte grønne balanse. Videre
stiller konsernet ESG-krav til selskaper det investeres i,
og manglende oppfyllelse av disse kravene medfører
negativ ekskludering.
Konsernets finansielle eiendeler vurderes å ha lav
klimarisiko, siden det i all hovedsak er investert i obli
-
gasjoner fra norske OMF-foretak, samt norsk stat og
kommune. På mellomlang og lang sikt forventes det ikke
å oppstå vesentlige endringer i klimarisikoeksponerin
-
gen i bankens finansielle eiendeler.
Egen drift
SpareBank 1 Nord-Norge er miljøsertifisert. Dette gelder
både for hovedkontoret i Tromsø, samt på alle øvrige
finanssentre i Nord-Norge. Videre har konsernet utarbei
-
det et utslippsmål om å redusere egne klimagassutslipp
med 5 prosent årlig fra utgangsåret 2016 til 2026. Ved
utgangen av 2023 er konsernets klimagassutslipp økt
med 14 prosent fra 2022. Økningen skyldes økt reiseak
-
tivitet i 2023. Samlet reduksjon i eget utslipp er imidlertid
på 55 prosent siden målingen startet opp i 2016.
2.1.2.2 Beskrivelse av påvirknin-
gen klimarelatert risiko og
muligheter har på virksom-
hetens drift, strategi og
finansiell planlegging
Konsernets strategi, finansiell planlegging og drift
påvirkes av både eksterne og interne forhold. Klimarisiko
er et sentralt eksternt forhold som tas hensyn til både
i utarbeidelsen av forretningsstrategi, risikostrategi,
øvrige styrende dokumenter, samt for operasjonell
virksomhetsutøvelse.
Konsernets påvirkning på omgivelsene, og omgiv
-
elsenenes påvirkning på konsernet, har vært
retningsgivende i utarbeidelsen av konsernets
vesentlighetsanalyse og strategiske bærekraftam
-
bisjoner for kommende år. Operasjonaliseringen av
bærekraftambisjonene, gennom konkrete tiltak, har
videre påvirkning på konsernets finansielle planlegging,
prioriteringer av strategiske og taktiske mål, produkt- og
tjenesteportefølje, medarbeidere, krav og forventninger
til leverandører, operasjonell virksomhetsutøvelse mv.
Videre forventes det høy endringstakt i regulatoriske
rammebetingelser, og økt innsikt og data innen klima- og
naturrisiko i tiden fremover. Konsernets strategier, og
derigennom konsernets drift, vil tilpasses til endringene
i nye krav, forventninger og innsikt.
Utlånsportefølje
Bolig- og næringseiendom
Konsernet har avdekket utfordringer relatert til
manglende energimerking av bolig- og næringseien
-
dom, og svak etterlevelse av krav til energiattestering
blant utbyggere. Manglende energimerking påvirker
konsernets mulighet til å yte grønn finansiering, klassi
-
fisere utlån til bolig- og næringseiendom i henhold til
Grønt Finansrammeverk (GFF), klassifisere boliger som er
grønn etter Taksonomiforordningens artikkel 8, estimere
korrekt risiko i sikkerhetsporteføljen, samt påvirke
låntakere og eiendomseiere til å velge grønne løsninger.
Konsernet har derfor etablert mål om å øke andelen
energimerkede bolig- og næringseiendom i løpet av
2023 og kommende år. Konsernet har også operasjon
-
alisert disse målene gennom endrede retningslinjer og
krav i styrende dokumenter på kredittinnvilgelse. I tillegg
har banken tatt en aktiv posisjon inn mot næringen,
herunder både utbyggere og takstmenn mv., i relasjon til
at manglende energimerking er noe som ikke kan løses
uten av nevnte bransjer bidrar til å løse dette.
39
Bærekraft og samfunn
Konsernet har identifisert mulighet til å bidra til den
grønne omstillingen, og samtidig redusere klimarisikoen
i egen boliglånsportefølje, gennom å tilby «grønne
produkter» til personmarkedskundene. Produktene
«grønt boliglån» (boliger med energiklasse A og B) samt
«Miljølån» er viktige verktøy for å redusere klimarisikoen
i boliglånsporteføljen, samt gennom bedre prising gi
kundene incentiv til å velge miljøvennlige løsninger.
Videre finansierer konsernet som hovedregel ikke
boligeiendom med manglende energiattest, og konser
-
net er varsom med finansiering av boligeiendom med
svak energikarakter. Banken er varsom med å finansiere
boliger som er utsatt for fysisk klimarisiko, og banken
skal avstå fra å finansiere objekter utsatt for høy klimaris
-
iko der forsikringsdekning ikke er mulig.
Innen næringseiendom har konsernet etablert «Grønt
bedriftslån» som innebærer bedre prising for næring
-
seiendomsfinansiering som oppfyller bestemte kriterier
til energikarakter, miljøsertifisering og byggeår. Bedrift
-
slånet «Renovering av bygg» kom inn som et nytt grønt
produkt i 2023 og er tilpasset kravene i EU taksonomien.
Bygget må migrere minst to energiklasser opp etter
renoveringen, eller kunne vise til 30 prosent forbedret
energieffektivitet for å kvalifisere. Videre er konsernet
varsom med finansiering av næringseiendom med
manglende eller svak energikarakter.
Havnæringene
Havnæringene er svært sentrale for Nord-Norge, og
dermed også for SpareBank 1 Nord-Norge. Næringen
står overfor både overgangsrisiko og fysisk risiko,
og som landsdelens finanskonsern må produkt- og
tjenesteportefølje tilpasses for å imøtekomme beho
-
vene i disse næringene. Dette innebærer også å øke
kompetansen blant rådgiverne på risikoer og muligheter
i havnæringene. Kompetanseheving på området inngår,
som tidligere nevnt, som et konkret initiativ fra Portefølj
-
estyre for innovasjon i 2023.
Verdipapirfond
Stadig større fokus fra både myndigheter og kunder
har medført en klar dreining mot produkter som er en
mindre trussel for miljø og samfunn. I 2023 ble kravene
i MiFID II oppdatert og Lov om bærekraftsinformasjon
i finanssektoren trådte i kraft. Tiltak er iverksatt for å
imøtekomme kravene og orientere kundene om hensyn
knyttet til bærekraftrisikoer før de gør sine investerings
-
valg.
Likviditetsportefølje
Grønne rammeverk oppdateres jevnlig i henhold til
endringer i markedsstandarder, taksonomi og «best
practice». Det forventes på mellomlang sikt betydelige
endringer i krav til taksonomi og rapportering av
bankens grønne balanse.
2.1.2.3 Ulike scenariers potensielle
påvirkning på virksomhetens
drift, strategi og finansiell
planlegging, inkludert et 2
°C-scenario
Gjennom den årlige samlede vurderingen av konsernets
risikoeksponering og kapitalbehov (Internal Capital
Adequacy Assessment Process, ICAAP) foretas det en
vurdering av konsernets samlede risikoeksponering og
kapitalbehov, inkludert klimarisiko. I 2023 er det foretatt
overordnede vurderinger av klimarisikoen i konsernets
utlånsportefølje, både for enkeltnæringer, sikkerhetsob
-
jekter og i relasjon til ulike scenarioframskrivninger på
havnivåstigning, stormflo og skred. Som nevnt ovenfor
viser analysene at risikoen er relativt lav på kort sikt, men
noe økt risiko på mellomlang og lang tidshorisont.
Stresstesting av ESG-risiko
SpareBank 1-alliansen har sammen med KFK arbeidet
med å implementere stresstesting av ESG-risiko i
eksisterende rammeverk for IFRS9-modellen for utlån
-
stap. Formålet med stresstesting av ESG er å identifisere
kunder og bransjer som under ulike ESG-scenario vil
kunne få en økning i forventede utlånstap, og dermed
hvilke kunder og bransjer som banken burde har et økt
ESG-fokus på i tiden fremover. Dette skal være med å
styrke bankenes objektive vurderinger av virkningen
av klimarisiko på tapsavsetningene i IFRS 9-modellen.
Metodiske tilnærminger og anvendte scenarioer er
fremdeles i en testfase og vil videreutvikles de neste
årene. Modellen vil tas i bruk ved utarbeidelsen av
kommende ICAAP i 2024.
Modellen er bygget opp med utgangspunkt i NGFS
(Network of Central Banks and Supervisors for Greening
the Financial System), klimaforskning og scenarioer.
NGFS er et nettverk av sentralbanker og tilsynsmyn
-
digheter som arbeider for et grønnere finanssystem.
Scenarioene som er utviklet av NGFS skal gi et felles
utgangspunkt for beregning av klimarisiko i det finan
-
sielle systemet. Scenarioene som er valgt på nasjonalt
nivå fra NGFS er følgende:
Base case: Scenarioet «Dagens politiske retningslinjer»
antar at geldende politikk blir opprettholdt, noe som
fører til høy fysisk risiko siden det ikke innføres mer
ambisiøse tiltak. Det innebærer kun at geldende
politiske tiltak blir iverksatt, og det kan føre til ut-
fordringer knyttet til klimaendringer og påfølgende
påvirkning på miljø og samfunn. Det forventes videre et
fall i eiendomsprisene i scenarioet. I scenarioet er det
viktig å vurdere de langsiktige konsekvenser og iverk
-
sette nødvendige tiltak for å redusere risikoen. Under
dette scenarioet forventes det er en temperaturøkning
på 2,9 °C.
40
Bærekraft og samfunn
Best case: Scenarioet «Beste utfall» er tilsvarende base
case, ref. ovenfor, men har ingen fall i boligpriser og
andre sikkerhetsverdier. Under dette scenarioet forven
-
ter man er en temperaturøkning på 2,9 °C, i tråd med
base case.
Fragmentert verden: Senarioet antar at det vil være en
divergerende og forsinket klimapolitikk. Land med netto
null-mål oppnår dem bare delvis (80 prosent av målet),
mens de andre landene følger geldende politikk. Under
dette scenarioet forventer man en temperaturøkning på
2,3 °C.
Det er forventet at det må foretas ytterligere tilpas
-
ninger i løpet av 2024 for å kalibrere NGFS scenarioene
til norske makro, samt som følge av eventuelle føringer
fra Finanstilsynet og EBA. Modellen for stresstestingen
av ESG-risiko vil i tillegg berikes med iboende bransjer
-
isiko og kundescore fra ESG-modellen. Kundescoren vil
påvirke risikoparameterne på kunde og porteføljenivå.
Konsernet kan bruke resultatene fra stresstesting til
styring og kontroll på ESG-risiko, ref. omtale vedrørende
ESG-modulen ovenfor.
2.1.3 RISIKOSTYRING
2.1.3.1 Virksomhetens prosesser
for å identifisere, vurdere og
håndtere klimarelatert risiko,
og hvordan disse prosessene
er integrert i virksomhetens
overordnede risikostyring
Klimarisiko skal, som øvrige risikoer konsernet er
eksponert for, være en integrert del av konsernets over
-
ordnede prosesser for risikostyring og internkontroll.
Dette innebærer at klimarisiko skal være en integrert del
av alle elementer ved konsernets virksomhet, herunder
sentrale styrende dokumenter, prosesser og systemer.
Klimarisiko identifiseres, vurderes, håndteres, overvåkes
og rapporteres i henhold til konsernets interne retning
-
slinjer for risikostyring og internkontroll.
Forretningsstrategien og risikostrategien utgør de
overordnede retningsgivende styrende dokumentene i
konsernets styringssett. Konsernets forretningsstrategi
fastsetter konsernets forretningsstrategiske mål, og
konsernets risikostrategi fastsetter risikoen konsernet
er villig til å akseptere («risikovilje») for å oppnå de
forretningsstrategiske målene. Konsernet har fastsatt
følgende mål og risikoappetitt i relasjon til klimarisiko:
Forretningsstrategi:
• «Bærekraftig» er et av de fire strategiske prinsip-
pene i konsernets forretningsstrategi.
• «Bærekraftig forretning» var et av de tre strategiske
initiativene for 2022–2023.
• «Vi skal gennomføre grønn omstilling i praksis» og
«Vi skal styrke vår posisjon innen havnæringer» var
to av de fire taktiske målene for 2023.
Nye taktiske mål 2024 er beskrevet i 1.3 Mål for arbei-
det med bærekraft for 2024.
Risikostrategi: Styret har vedtatt at konsernets risik
-
ovilje på ESG-området er lavt til moderat. Risikoviljen
er videre operasjonalisert gennom flere kvantitative
måltall relatert til klimarisiko, selskapsstyringsrisiko
og samfunnsansvarsrisiko. I risikostrategi 2024 er
ESG-området videreutviklet med særlig økt fokus og
ambisjonsnivå på eiendoms-, havbruk- og fiskeri-porte
-
føljen. Definert risikovilje for konsentrasjonsrisiko innen
disse enkeltbransjene er rammet inn gennom krav til
ESG-scoring mv. Se 2.1.4 Mål for nærmere beskrivelse.
De forretningsstrategiske målene og risikoviljen innen
klimarisiko er operasjonalisert i følgende styrende
dokumenter:
• Bærekraftsambisjonene: Se beskrivelse i 1.1 Strategi
og 1.3 Mål for arbeidet med bærekraft for 2024.
• Policy for bærekraft: Se beskrivelse i 1.2 Slik styres
arbeidet med ESG og 1.3 Mål for arbeidet med
bærekraft for 2024.
• Etiske retningslinjer: Se SNN-koden
• Kredittinnvilgelse og porteføljestyring: Utlån
utgør konsernets kjernevirksomhet, og retnings-
linjene for kredittinnvilgelse og porteføljestyring er
fastsatt i de styrende dokumentene for person-
markedet og for bedriftsmarkedet. Konsernet
finansierer ikke formål eller prosjekter som har høy
risiko for miljøskade, herunder produksjon av fossil
energi, og skal være varsom i finansieringen av
boliger med manglende eller svak energikarakter
(se nærmere detaljer ovenfor). Videre er det
bransjerelaterte krav til klimarisikovurderinger.
• Likviditetsstyring: ESG-hensyn i finansiering er
fastsatt i policy for likviditetsrisiko, med mål om
at andelen grønn finansiering bør økes. Videre er
ytterligere mål og krav til området operasjonalisert
gennom [retningslinjer for samfunnsansvar og
bærekraft i likviditetsstyring].
41
Bærekraft og samfunn
Klimarisiko identifiseres og vurderes på ulike nivåer,
og i forbindelse med ulike prosesser for risikostyr
-
ing og internkontroll:
• Dobbel vesentlighetsanalyse: Se beskrivelse
om vesentlighetsanalyse i 1.4 Vesentlighetsana-
lyse - revidert i 2023.
• EUs taksonomi: Se 3.4 EUs taksonomi.
• Grønt produktrammeverk (GPF): Grønt
produktrammeverk muliggør identifiseringen
av de grønne engasjementene som allerede
er på konsernets balanse, samt synliggøre nye
engasjement som kan oppfylle kravene. Det er
etablert standardiserte produkter som oppfyl-
ler kravene i rammeverket for utlån.
• Grønt finansrammeverk (GFF): Rammeverket
for grønn finansiering setter konsernet i stand
til å nyttiggøre seg av grønne eiendeler.
• ICAAP: Gjennom den årlige samlede
vurderingen av konsernets risikoeksponering
og kapitalbehov (Internal Capital Adequacy
Assessment Process, ICAAP) foretas det en
vurdering av konsernets samlede risikoek-
sponering og kapitalbehov. Dette inkluderer
fremtidig kapitalbehov relatert til klimarisiko.
Konsernets klimarisikoeksponering er vurdert
gennom klimascenarioer for ulike næringer og
lokasjoner, klimarisiko i vesentlige næringer i
utlånsporteføljen, samt i konsernets sikkerhet-
sportefølje.
• Risikostrategi: I forbindelse med fastsettelse
av konsernets risikovilje foretas det analyser og
vurderinger av alle vesentlige risikoer, herunder
klimarisiko. Analysene foretas hovedsakelig
med kort, mellomlang og lang tidshorisont.
• Risikovurderinger: I henhold til konsernets
rammeverk for risikovurdering skal alle
vesentlige beslutninger, herunder strategiske
beslutninger, investeringsbeslutninger,
produktutvikling mv., risikovurderes slik at alle
relevante risikoer identifiseres, vurderes og
håndteres. Risikoområder som skal vurderes
inkluderer både initiativuavhengige og -avhen-
gige områder. ESG-risiko, inkludert eksplisitt
vurdering av klimarisiko, inngår i den obligator-
iske initiativuavhengige vurderingen.
• Løpende overvåking og rapportering: Det
foretas løpende rapportering til styret og
ledelsen der konsernets risikoeksponering og
-håndtering av klimarisiko vurderes eksplisitt.
Se 2.1.1 Styring ovenfor for nærmere beskrivelse
av innholdet i de ulike rapporteringene.
2.1.4 MÅL
2.1.4.1 Beskriv metodene virksomheten
bruker for å vurdere klimarelat-
erte trusler og muligheter i lys
av dens strategi og prosesser for
risikostyring
Klimarelaterte trusler og muligheter vurderes på ulike nivåer,
og gennom ulike prosesser i konsernet, se 2.1.3 Risikostyring.
2.1.4.2 Virksomheter bør rapportere
på Scope 1, Scope 2, og hvis
hensiktsmessig, Scope 3-klim-
agassutslipp, og de relaterte
risikofaktorene
I klimaregnskapet rapporter konsernet på klimagassutslipp
etter scope 1, scope 2 og scope 3 for egen virksomhet.
Konsernet rapporterer på utslipp etter GHG-protokollen. Se
2.2 Karbonutslipp i drift og finansiering.
2.1.4.3 Beskriv målene virksomheten
bruker for å håndtere klimare-
laterte trusler og muligheter og
resultater i forhold til målene
Som nevnt i ovennevnte punkter har konsernet identifisert
en rekke klimarelaterte risikoer og muligheter, og tilpasset
forretningsstrategien, risikostrategien og øvrige relevante
styrende dokumenter, til å imøtekomme disse forholdene.
Videre er dette operasjonalisert gennom bærekraftsam
-
bisjonene, og konkrete måltall relatert til de vesentligste
områdene.
I risikostrategi 2023 og policy for likviditetsrisiko 2023 er
det etablert følgende måltall relatert til klimarisiko:
• Andel energimerket boligeiendom
• Andel energimerket næringseiendom
• Andel kvalifiserte lån til grønt finansrammeverk (GFF)
• Andel finansierte førstegangsregistrerte elektriske
personbiler
• Andel av BM-porteføljen som har blitt scoret i
ESG--modulen
• Andel av likviditetsporteføljen som skal allokeres til
verdipapirer som aktivt adresserer ESG
I risikostrategi 2024 er det utvidet med ytterligere måltall
innen klimarisiko, relatert til:
• Andel positiv migrasjon innenfor de beste energimerkene
• ESG-krav for deler av konsentrasjonsrisikorammer for
enkeltbransjer
42
Bærekraft og samfunn
2.2 Karbonutslipp i egen drift og i finansiering
SpareBank 1 Nord-Norges ambisjoner når det gelder
bærekraft fordrer at konsernet har god oversikt over
hvilke utslipp virksomheten står for i egen drift, og
gennom finansiering. Høye utslipp er forbundet med
negativ påvirkning på klimaet, og er i tillegg noe som
vil føre til økt overgangsrisiko for både bank og kunde
i det grønne skiftet. I år rapporterer konsernet i hen-
hold til GHG-protokollen på scope 1, scope 2 og scope
3 – inkludert finansierte utslipp for utlånsporteføljen.
Hva er oppnådd i 2023?
Sparebank 1 Nord-Norge rapporterte for første gang
på et estimat over utslipp i utlånsporteføljen i 2021.
Konsernet har det siste året hatt et fokus på å øke
kvaliteten på denne rapporteringen og inkludere en
større andel av låneporteføljen. Finansierte utslipp står
for over 99 prosent av konsernets totale utslipp og er
derfor vesentlig for konsernets ambisjon om netto-null
i 2040. Konsernet har også vedtatt sin første omstill-
ingsplan mot netto-null med milepæler frem mot 2030
og 2040. Planen er basert på Science Based Targets
initiative (SBTi) sine metoder. Dette for at omstillingspla-
nen skal være i tråd med ambisjonene i Parisavtalen.
Overgangsplanene er ikke evaluert av SBTi, dette vil
vurderes gort i 2024.
2.2.1 FINANSIERTE UTSLIPP
I analysen over finansierte utslipp i 2023 er utslipps-
beregninger for privatmarked bolig inkludert, samt at
fokuset har vært på å øke kvaliteten på rapportering
over finansierte utslipp i næringseiendom, jordbruk og
akvakultur. Analysen gennomføres med utgangspunkt
i metodikken til «Partnership for Carbon Accounting
Financials» (PCAF) samt Finans Norges veileder for
beregning av finansierte utslipp. Den nye veilederen
fra Finans Norge leverer supplerende metoder til
PCAF-standarden mer spesifikt til norske aktører.
1
EVIC: selskapsverdi inkludert kontanter
2.2.1.1 Metodebeskrivelse for
beregning av utslipp
Utslippene beregnes basert på tilgengelig data og
tilsvarende metoder i PCAFs standard for beregning
av finansierte utslipp. I analysen benyttes utslippsdata
kombinert med lånesaldo, offentlig regnskapstall og
EVIC
1
for å estimere det finansierte karbonutslippet
per bransje. Der det eksisterer egenrapporterte
utslipp fra kunder er dette også inkludert i analysen.
PCAFs metodesett er basert på kvaliteten på
tilgengelig data. Datakvaliteten spenner fra 1 til 5
hvor 1 er høyest datakvalitet og 5 er lavest:
• Datakvalitet 1 tilsvarer en bedrifts faktiske,
attesterte klimaregnskap.
• Datakvalitet 2 tilsvarer et ikke-attestert
klimaregnskap.
• Datakvalitet 3 er beregninger basert på aktivitets-
faktorer som for eksempel antall dyr på en gård.
• Datakvalitet 4 og 5 er basert på bransje-
gennomsnitt for utslipp, altså en sjablongmessig
tilnærming. Tabellen under viser hvilken data-
kvalitet de ulike bransjene er beregnet ut i fra.
PCAFs metode baserer seg på at et selskap kan
finansieres enten ved bruk av egenkapital eller
fremmedkapital. Graden av utslipp som tilfaller hver
enkelt aktør er dens del av selskapets totale finansier-
ing. En rekke datakilder og metoder er spesifisert i
PCAFs standard for beregning av finansierte utslipp.
Å styrke analysen med bedre data og metoder er
sentralt for å forstå påvirkningen og risikoen forbundet
med konsernets utlånsaktivitet. En robust utslippsan-
alyse er viktig verktøy for rapportering, beregning av
risiko, riktig prising og styring mot konsernets ambisjon
om netto-null i utlånsporteføljen 2040.
43
Bærekraft og samfunn
Forbehold i denne analysen:
• Kvaliteten på beregning av finansierte utslipp
varierer i stor grad med metode og tilgengelig
data.
• Næringskoden til et selskap vil ikke alltid beskrive
den faktiske aktiviteten selskapet bedriver.
• Det er ikke alle selskaper/bransjer som har tilstrek-
kelig gode offentlige regnskapstall.
• Analysen på nåværende tidspunkt kan ikke sammen-
lignes med tidligere analyser på finansierte utslipp
da metoden er endret.
• Regnskapsdata benyttet er selskapsregnskap fra
brønnøysundregisteret.
• Der det har vært mulig å skille mellom markedsba-
sert- og lokasjonsbasert strømmiks, er det benyttet
lokasjonsbasert faktor for CO2e/kWh.
SpareBank 1 Nord-Norges omstillingsplan er satt
med utgangspunkt i Science Based Targets Initiatives
metode og anbefalinger for å sette utslippsbaner mot
nullutslipp. Dette er for å sikre at reduksjonsmålene
for netto null er i tråd med Parisavtalen. Metodikken
baserer seg på hvordan utslippskutt må foregå
allerede frem mot 2030. En mer detaljert beskrivelse
av konsernets overgangsplaner finnes i SpareBank
1 Nord-Norges plan for netto-null utslipp 2040 i
bærekraftsbiblioteket på snn.no.
2.2.1.2 Bransjeutslipp
Privatmarkedsporteføljen – Bolig
2023 er første året konsernet har beregnet utslipp for
boligporteføljen. Det har gitt et stort løft i beregning
av finansierte utslipp siden store deler av SpareBank
1 Nord-Norges portefølje består av boliglån til privat-
markedet, og det utgør den største aktivaklassen i
porteføljen. Utslippet er estimert til 7258 tCO2 ekviva-
lenter med en intensitet på 3,77 kgCO2e/m2. Konsernet
vil jobbe for at utslippet utvikler seg i tråd med planen
om nullutslipp.
Finansierte utslipp, markedsbasert [tCO2e] 191.774
Finansierte utslipp, lokasjonsbasert [tCO2e] 7.258
Karbonintensitet [tCO2e/MNOK] 0,16
Karbonintensitet [kgCO2e/M2] 3,77
FINANSIERTE UTSLIPP, UTLÅN OG UTSLIPPSINTENSITET FORDELT PÅ BRANSJER
NÆRINGSNAVN SNN DATAKVALITET UTLÅN SCOPE 1 SCOPE 2 SCOPE 3 TOTALT
INTENSITET
(SCOPE 1 +2)
Eiendom 4,22 16.784.304.321 3.364 3.845 24.106 31.315 0,43
Finansielle foretak,
forsikring og verdi-
papirforetak
4,08 10.419.661.022 866 514 4.546 5.926 0,13
Fiske og havbruk 4,14 9.901.514.567 221.678 47.134 172.476 441.289 27,15
Industri 4,03 1.649.515.236 33.772 8.734 67.359 109.866 25,77
Jordbruk og skogbruk 4,88 105.512.160 21.527 938 5.443 27.908 212,91
Jordbruk 3,00 1.258.830.057 - - - 64.949 51,59
Kraft og vannforsyn-
ing, bygg og anlegg
4,07 3.074.591.870 14.210 1.427 44.962 60.599 5,09
Offentlig forvaltning 5,00 379.554.709 230 71 1.735 2.036 0,79
Tjenesteytende
virksomhet
4,53 3.029.029.153 5.696 2.453 29.604 37.752 2,69
Transport 4,23 2.415.531.608 58.343 1.246 75.173 134.762 24,67
Varehandel, hotell og
restaurantvirksomhet
4,29 1.998.285.932 10.895 5.185 45.313 61.393 8,05
Bolig (personmarked) 3,10 45.007.055.317
-
7.258
-
7.258 0,16
Sum 3,66 96.023.385.953 370.580 78.804 470.719 985.053 4,68
44
Bærekraft og samfunn
FINANSIERTE UTSLIPP, UTLÅN OG UTSLIPPSINTENSITET FORDELT PÅ BRANSJER
NÆRINGSNAVN SNN DATAKVALITET UTLÅN SCOPE 1 SCOPE 2 SCOPE 3 TOTALT
INTENSITET
(SCOPE 1 +2)
Eiendom 4,22 16.784.304.321 3.364 3.845 24.106 31.315 0,43
Finansielle foretak,
forsikring og verdi-
papirforetak
4,08 10.419.661.022 866 514 4.546 5.926 0,13
Fiske og havbruk 4,14 9.901.514.567 221.678 47.134 172.476 441.289 27,15
Industri 4,03 1.649.515.236 33.772 8.734 67.359 109.866 25,77
Jordbruk og skogbruk 4,88 105.512.160 21.527 938 5.443 27.908 212,91
Jordbruk 3,00 1.258.830.057 - - - 64.949 51,59
Kraft og vannforsyn-
ing, bygg og anlegg
4,07 3.074.591.870 14.210 1.427 44.962 60.599 5,09
Offentlig forvaltning 5,00 379.554.709 230 71 1.735 2.036 0,79
Tjenesteytende
virksomhet
4,53 3.029.029.153 5.696 2.453 29.604 37.752 2,69
Transport 4,23 2.415.531.608 58.343 1.246 75.173 134.762 24,67
Varehandel, hotell og
restaurantvirksomhet
4,29 1.998.285.932 10.895 5.185 45.313 61.393 8,05
Bolig (personmarked) 3,10 45.007.055.317
-
7.258
-
7.258 0,16
Sum 3,66 96.023.385.953 370.580 78.804 470.719 985.053 4,68
Tabellen viser finansierte utslipp basert på både
markeds- og lokasjonsbasert strømmiks. Det er stand-
ard å rapportere med lokasjonsbasert miks. Det er
også grunnlaget for utslippsintensitetene.
Bedriftsmarked
PCAFs database ble oppdatert med nye utslippsfak-
torer i 2023. Dette har ført til vesentlige endringer i
konsernets finansierte utslipp. Det er viktig å bemerke
at denne forskjellen i utslipp er drevet av endringer i
databasen og ikke av porteføljesammensetningen.
Jordbruk og skogbruk, inkludert kolonnen for jord-
bruk, er blant de mest karbonintensive bransjene i
porteføljen med et samlet utslipp i scope 1 og scope
2 på 87.413 tCO2e. Tabellen skiller mellom «Jordbruk»
og «Jordbruk og skogbruk». «Jordbruk»-raden viser
finansierte utslipp fra aktive landbrukskunder, beregnet
med innsatsfaktorer av PCAF datakvalitet 3. Kundene
i kategorien «Jordbruk og skogbruk» er beregnet
med datakvalitet 4 eller 5. Dette er beskrevet i detalj i
SpareBank 1 Nord-Norges overgangplan.
«Fiske og havbruk» er den kategorien med høyest
utslipp i årets analyse med et utslipp på 268.812 tCO2e
i scope 1 og scope 2. Dette er en markant økning
sammenlignet med 52.139 tCO2e i 2022. Selv om
konsernet har økt utlånsvolum til «Fiske og havbruk» er
denne endringen i utslipp drevet av oppdateringen av
PCAFs database for utslippsfaktorer i 2023.
2.2.2 UTSLIPP EGEN DRIFT
SpareBank 1 Nord-Norge har siden 2016 rapportert på
utslipp knyttet til egen drift. Rapporteringen baserer
seg på utslipp i tre scope:
• Scope 1: Transport i form av tre firmabiler
fordelt på Bodø og Tromsø
• Scope 2: Elektrisitet og bruk av fjernvarme i
bygg vi eier og leier
• Scope 3: Flyreiser, kilometergodtgøring og
avfall
SpareBank 1 Nord-Norge hadde i 2023 et totalt klima-
gassutslipp på 484,8 tonn CO2-ekvivalenter (tCO2e).
Dette er en økning på 59.4 tCO2e, tilsvarende 14
prosent, sammenlignet med 2022. En viktig grunn til
økningen i utslipp var en økning i kategorien forret-
ningsreiser, som har økt med 15,2 prosent fra fjoråret.
For nærmere informasjon, se tabell under og fulls-
tendig klimaregnskap i vedlegg 3. I arbeidet med
overgangsplanen mot netto-null er det satt et nytt
mål om utslippskutt basert på metodikken fra Science
based targets. Rapportering og oppfølging av
utslippskutt for egen drift vil utvikles i 2024.
I klimaregnskap for 2022 ble det rapportert feil sum i utslipp scope 3. Det rapporterte tallet var: 289.700. Feilen
skyldtes en manuell skrivefeil. Det korrekte forbruket var 2.979.693. Dette er rettet opp i nytt klimaregnskap som er
publisert i bærekraftsbiblioteket på snn.no.
KATEGORI ENHET 2023
Scope 1 total tCO2e 4.6
Scope 2 total med lokasjonsbasert strømberegninger tCO2e 92.8
Scope 2 total med markedsbaserte strømberegninger tCO2e 11.4
Scope 1+2+3 totalt med lokasjonsbasert strømberegninger tCO2e 484.8
Scope 1+2+3 totalt med markedsbaserte strømberegninger tCO2e 403.3
45
Bærekraft og samfunn
Tjenestereiser 76 %
Elektrisitet 17 %
Fjernvarmested 2 %
Transport 1 %
Avfall 4 %
Total
tonn CO
2
e
485
46
Bærekraft og samfunn
Hvorfor er dette vesentlig for SNN?
SpareBank 1 Nord-Norge har en betydelig rolle i det
grønne skifte. Finansbransjen er pekt på som en sentral
del av EUs politikk for å lykkes med å bli et klimanøytralt
kontinent i 2050, og en rekke virkemidler er vedtatt for
å styre finansmarkedet og kapital i en grønnere retning,
og samtidig bidra til en rettferdig omstilling. Herunder
spesielt EUs taksonomi og det nye rapporteringsdirek
-
tivet på bærekraft, CSRD. SpareBank 1 Nord-Norge er
en sparebank som har eksistert i landsdelen i 187 år, og
har dermed også et betydelig ansvar for å bidra til at
landsdelen forstår endringen som kommer, og omstiller
sine aktiviteter i tide. Dette både for å bremse klimae
-
ndringene som verden står overfor, men også bidra
til fortsatt konkurransekraft i landsdelen. Konsernets
påvirkningskraft er herunder betydelig, og krav som
stilles i forbindelse med utlån kan være med på å bidra
til en raskere grønn omstilling. Samtidig kan for tøffe
krav føre til at enkelte deler av landsdelen ikke klarer
å henge med i omstillingen. Kunnskapsbanken belyste
dette i 2022 gennom artikkelen Det grønne skiftet – kun
for de rike? Stilles det for tøffe krav til omstilling kan
det bli utfordrende for kunder som sitter med en eldre
boligmasse i distriktet, og utfordre både privat- og
bedriftsøkonomien i det som er en dyr tid for mange.
Risikoer og muligheter
Undersøkelser som er gort, blant annet gennom
Forventingsbarometeret for SpareBank 1 Nord-Norge,
viser at det haster for næringslivet i Nord-Norge å få
fart på omstillingen. Næringslivet har i for liten grad tatt
innover seg hvordan klimarisiko vil påvirke dem, og dette
utgør en risiko for både for næringslivet og for Spare
-
Bank 1 Nord-Norge. I ytterste konsekvens kan det føre til
at konsernet ender opp med eiendeler i porteføljen som
ikke lar seg omsette i fremtiden, eller som taper verdi på
grunn av for eksempel endrede markedspreferanser og
nye klimareguleringer som fører meg seg nye invest
-
eringsbehov. På sikt kan det svekke den økonomiske
utviklingen i landsdelen og dermed også konsernets
drift om ikke tiltak iverksettes. Nye krav knyttet til
rapportering og EUs taksonomi er også en risiko for
SpareBank 1 Nord-Norge, da kravene er omfattende
og krevende også for en bank å implementere. Riktig
rapportering på taksonomi og troverdige omstillingspla
-
nerer viktig for at konsernet fortsatt skal kunne tiltrekke
seg konkurransedyktig kapital.
Denne risikoen utgør også en mulighet for konsernet
gennom å bidra til grønn omstilling ved å stille krav til
kundene, ved å tilby konkurransedyktig kapital, og bruke
konsernets samfunnsrolle til positiv påvirkning. Dette har
vært bakgrunnen for konsernets ambisjoner på området.
Tiltak
Konsernet har iverksatt en rekke tiltak for å håndtere
både positiv og negativ påvirkning med utgangpunkt
i grønn omstilling. Se også 2.1 Klimarisiko og naturrisiko
(TCFD) som beskriver tiltak og måloppnåelse mer
konkret.
Interessenthåndtering
I finansieringsprosessen vil alle kunder > 5 millioner
kroner måtte oppgi detaljert informasjon om egne
omstillingsplaner. Temaet er også en del av dialog med
investorer og kapitalmarkedet. Videre er grønn omstill-
ing et utstrakt tema for samfunnsdialogen SpareBank
1 Nord-Norge har gennom blant annet Kunnskaps-
banken, Agenda Nord-Norge og andre konferanser
der SpareBank 1 Nord-Norge er involvert. Temaet er
VESENTLIG TEMA
3. Grønn omstilling
MÅL: NETTO-NULL I UTLÅNSPORTEFØLJEN 2040
47
Bærekraft og samfunn
også viktig internt hos konsernets ansatte, styre og
representantskap.
Evaluering
Konsernets strategi vil tilpasses til endringene i
nye krav, forventninger og innsikt relatert til grønn
omstilling i årene som kommer. Det viktigste verk-
tøyet for evaluering er knyttet til ESG-modulen hvor
bedriftsmarkedskundene screenes på omstillingsplaner.
Policydokumenter på området revideres årlig og vil ta
inn nye ESG-krav. Videre er analysen over finansierte
utslipp og konsernets netto-null plan et sentralt verktøy
for å evaluere egen påvirkning for vesentlighetene
Grønn omstilling og Klimaendringer.
Flere fagenheter i konsernet er ansvarlig for vesen-
tligheten «Grønn omstilling». Det skjer rapportering
til konsernledelsen gennom flere ulike prosesser fra
blant annet Bedriftsmarked, Privatmarked, Treasury,
Samfunnsløftet, samt Kreditt og risikostyring.
Ansvarlig finansiering og gennomgående ESG-
vurderinger i finansieringsprosessen er det viktigste
virkemidlet konsernet har for å påvirke næringslivet til
grønn omstilling. Dette omfatter områder hvor konser-
net eksponeres for klimarisiko samt andre ESG-risikoer,
som for eksempel brudd på arbeidstaker- og menne-
skerettighetsbrudd og etterlevelse av åpenhetsloven,
samt økonomisk kriminalitet og svak virksomhetsstyring.
Spørsmålene som stilles i ESG-vurderingene påvirker
kundens risikoprofil og er en integrert del av kundedia-
logen og finansieringsprosessen.
Hva er oppnådd i 2023?
SpareBank1 Nord-Norge har hatt en solid vekst i
bedriftsmarkedet i 2023 med en utlånsvekst på 15,5
prosent. Konsernet har hatt et spesielt fokus på å
styrke posisjon i havnæringer. På bedriftsmarked
utgør nå havnæringer 35,3 prosent mot 32,9 prosent
i 2022. 42 prosent av nyetablerte aksjeselskap (AS) i
landsdelen i 2023 valgte SpareBank 1 Nord-Norge som
bankforbindelse.
En viktig prioritet i 2023 har vært å videreutvikle
ESG-modulen og prosedyren for bruken av denne
i kundedialogen med bedriftsmarkedet. Dette skal
støtte rådgiverne i dialog med kunden, og samle
nødvendig data til bruk for vurdering av risiko og
for rapportering på området. I 2023 er 375 kunder
med et samlet volum på 18,6 MRD NOK screenet i
ESG-modulen. Det utgør 34 prosent av den relevante
BM-porteføljen med utlånseksponering over 5 MNOK.
3.1 Grønn omstilling BM – bedriftsmarked
Slik styres vesentligheten:
Styrende dokumenter:
• Risikostrategien (måltall for ESG) og
forretningsstrategien (overordnede
ambisjonsnivået for ESG)
• Policy for Markedsrisiko
• Policy for Likviditetsrisiko
• Policy for Eierrisiko
• Kapitalpolicy
• Kredittpolicy
• Standard for bærekraftig finansiering
• Policy for bærekraft
Indikatorer:
GRI 2-12, 2-14, 3-3, 404-2
SNN 2, SNN 3, SNN 4
ESRS 2 SBM-3
ESRS E1-2, E1-3, E1-4
Kobling FNs bærekraftsmål: 13, 14
48
Bærekraft og samfunn
En viktig prioritet i 2023 har vært å jobbe med å øke
datakvalitet innenfor ESG når det gelder bolig- og
eiendomsmassen. Norges Bank viser i sin rapport om
finansiell stabilitet 2022 at kun 22 prosent av norske
næringseiendommer har registrerte energiattest.
Analyser SpareBank 1 Nord-Norge har gort av
egen portefølje viser at det står like dårlig til med
energimerking av privatboliger. Dette på tross av at
Energimerkeforskriften av 2010 angir en plikt til å ha
Energiattest både ved ferdigstillelse av nye boliger og
ved omsetning av boliger.
Manglende energimerker på norske bygg er en
utfordring som bremser den grønne omstillingen av
eiendomsmassen fordi energiforbedring av bygg
må kunne dokumenteres korrekt. Det utgør også
en direkte risiko for kunden som sitter med feil
energimerke, eller manglende opplysninger om sin
eiendom, som igen kan har betydning for utleie og
omsetning. For konsernet utgør det også en risiko ved
at det mangler
korrekt oversikt over energimerkingen i egne porteføl-
jer. Dokumenterte energiattester er også nødvendig
i bankers tilrettelegging for grønne produkter, og for
rapportering på EUs taksonomi. SpareBank 1 Nord-
Norge har i 2023 prioritert å løfte denne saken i dialog
med kunder og andre interessenter som Finans Norge,
Husbanken, NVE, ENOVA, Huseierne, NEAK og Norsk
Takst. Dette med mål om at Energimerkeforskriften skal
overholdes i hele bransjen. SpareBank 1 Nord-Norge har
eget måltall i risikostrategien som går på å heve antall
bygg med godkjent Energiattest i SpareBank 1 Nord-
Norges porteføljer.
Hva er oppnådd i 2023?
Gjennom 2023 har personmarkedsdivisjonen hatt
en utlånslånsvekst på 3,8 prosent. Markedsandelen i
markedsområdet er på 37,9 prosent ved utgangen av
desember.
3.2 Grønn omstilling PM – privatmarkedet
Annet
Husbanken
Handelsbanken
Danske Bank
Statens Pensjonskasse
Sparebanken Narvik
Sparebank 68 Grader Nord
Nordea
DNB
SpareBank 1 Nord-Norge
8,6 %
1,3 %
1,7 %
3,1 %
3,1 %
3,5 %
3,8 %
8,5 %
28,6 %
37,9 %
Markedsandeler på boliglån i Nord-Norge ekskl. Helgeland ved utgangen av 2023
49
Bærekraft og samfunn
Ett av virkemidlene til grønn omstilling er grønne lån.
Dette er lån som er knyttet til energimerke og lån til
miljøvennlige og energibesparende tiltak i nye og
gamle boliger, fritidsboliger, hytter og næringseien-
dom. Lånet gir kunden gunstig rente, enten man skal
bygge nytt, pusse opp eller bare bytte til energikilder
med mindre belastning på miljøet. De grønne lånene
er utviklet med utgangspunkt i konsernets grønne
finansrammeverk som er verifisert av tredjepart.
• Grønt bedriftslån: 56 lån
• Grønt boliglån: 1 136 lån
• Grønt førstehjemslån: 299 lån
• Grønt flexilån: 151 lån
SpareBank 1 Nord-Norge tilbyr også egne lånepro-
dukter med sosial profil både for bedriftsmarked og
privatmarked. Dette er produkter som legger til rette
for like muligheter ved ulikt økonomisk utgangspunkt
og er en del av en positiv påvirkning som konsernet
kan ha på privatmarkedet. Noen av de sosiale produk-
tene er utviklet i samarbeid med LOfavør.
Sosiale produkter
Produkt som skal hjelpe unge inn i boligmarkedet:
• Boliglån Ung: 2 188 lån
• Førstehjemslån: 1 986 lån
• LOfavør Boliglån Ung: 3 293 lån
• LOfavør Førstehjemslån: 1 968 lån
• Grønt Førstehjemslån: 299 lån
Vekstlån og vekstkreditt er rettet mot innovative eller
raskt voksende bedrifter som er kredittverdige, men
mangler sikkerhet:
• Vekstlån: 6 lån
• Vekstkreditt: 6 lån
Likviditetslån Korona med Statsgaranti ble lansert som
følge av covid-19, for å styrke små og mellomstore
bedrifters tilgang til likviditet, ved at staten gennom
en midlertidig garantiordning tilbød risikoavlastning til
finansforetak.
• Likviditetslån: 84 lån
SpareBank 1 Nord-Norge tilbyr også låneproduktene
LOfavør Forskudd lønnsgaranti som kan gis med
boliglånsrente dersom bedriften kunden arbeider
i skulle gå konkurs, og i påvente av utbetaling fra
lønnsgarantifondet. I tillegg tilbys LOfavør konfliktlån
som kan gis med boliglånsrente til kunder som havner
i langvarig arbeidskonflikt i forbindelse med
tariffoppgør.
50
Bærekraft og samfunn
SpareBank 1 Nord-Norge har over flere år hatt en
målsetting om å bidra til et grønnere verdipapirmarked
både nasjonalt og internasjonalt. Konsernet mener
grønne finansielle instrumenter er et effektivt verktøy
for å kanalisere investeringer til prosjekter som har
en påviselig positiv klimaeffekt og dermed bidrar
til oppnåelsen av FNs mål for bærekraftig utvikling.
Konsernet har siden 2020 jobbet med å bygge
opp grønn portefølje med utgangspunkt i grønne
rammeverk og det arbeides aktivt med kvalifisering og
finansiering av bankens dokumenterte grønne balanse.
Konsernet har i 2023 jobbet med nytt rammeverk som
vil lanseres første kvartal 2024. Kriteriene i rammever-
ket vil så langt det lar seg gøre være i tråd med Green
Bond Principles, Green Loan Principles, Guidance on
Bonds to Finance the Sustainable Blue Economy og EUs
Taxonomy Delegated Acts (as of June 2023).
3.3 Grønne innlån og utlån
Status grønne innlån og utlån 2023
GRØNNE UTLÅN IHT. GRØNNE RAMMEVERK (MNOK) 31.12.2023 31.12.2022
Grønne boliger 7.789 6.786
Grønne næringsbygg 1.408 3.188
Fornybar energi 1.610 1.325
Ren transport 1.090 936
Bærekraftig forvaltning av naturressurser og arealbruk 5.639 3.654
Grønne boliger i SpareBank 1 Boligkreditt 7.773 6.302
GRØNNE INNLÅN IHT. GRØNNE RAMMEVERK (MNOK)
Egen utstedt geld, eks ansvarlig lån og fondsobligasjoner 20.514 20.411
Egen utstedt grønt innlån 5.395 3.644
Andel av OMF-finansierings i SpareBank 1 Boligkreditt 44.521 39.449
Andel av grønn OMF-finansiering i SpareBank 1 Boligkreditt 6.357 4.719
OMF=obligasjoner med fortrinnsrett
51
Bærekraft og samfunn
EUs taksonomi er et klassifiseringssystem for å
kunne definere hvilke økonomiske aktiviteter som er
bærekraftige i lys av EUs seks miljømål. Dette er selve
grunnmuren i EUs klimapolitikk gennom Green Deal.
Offentliggøringsforordningen og taksonomiforordnin-
gen trådte i kraft 1. januar 2023.
SpareBank 1 Nord-Norge rapporterer i 2023 for første
gang i tråd med EUs taksonomi, da med utgangspunkt
i hvor stor andel av porteføljen som var omfattet av
taksonomiens kriterier.
Rapporteringen er utviklet med utgangspunkt i rappor-
teringsmalen fra Annex VI – taksonomiskjema.
Kort om taksonomien
EUs taksonomi er et rammeverk som skal definere
hvilke økonomiske aktiviteter som defineres som
bærekraftig, sett i lys av EUs definerte miljømål.
Hensikten er å øke transparensen i markedet og bidra
til å flytte kapital i mer bærekraftig retning. Foreløpig
er ni sektorer omfattet av taksonomien. Rapportering-
skravet har blitt innført trinnvis i EU hvor det i første
omgang skulle rapporteres om hvor stor andel av
finansaktørens virksomhet som var omfattet av takson-
omien (Taxonomy Eligible). Fra 2023 skal finansaktører
rapportere om hvor mye av virksomheten som er
taksonomiforenlig (Taxonomy Aligned).
For finansbransjen forventes det at taksonomirelatert
informasjon fremstilles i en «grønn brøk» (Green
Asset Ratio). Rapporteringsplikten etter taksonomi-
forordningen gelder i første omgang alle banker og
forsikringsforetak, samt noterte foretak som har over
500 ansatte og som regnes som store foretak etter
EUs regnskapsdirektiv. Kriteriene for store foretak
er for regnskapsåret 2023 definert som selskap med
en balansesum høyere enn 157,12 mill. kroner (20 mill.
Euro), eller selskap med salgsinntekter over 324,24
mill. kroner (40 mill. Euro). Terskelverdiene beregnes
med utgangspunkt i konsernselskapets balanse og
salgsinntekter. I EU er det vedtatt endringer i regn-
skapsdirektivet som innebærer at rapporteringsplikten
etter taksonomiforordningen utvides til å gelde flere
foretak. Disse endringene trer i kraft fra regnskapsåret
2024, når NFRD erstattes av CSRD.
Omfattet av taksonomien
SpareBank 1 Nord-Norge skal offentliggøre hva som
er omfattet av taksonomien med bakgrunn i tilsyns-
messig konsolidering i samsvar med forordningen (EU)
nr. 575/2013 (2), kapittel 2. Per 31.12.23 har konsernet
91,2 mrd. kroner (72,7 prosent) i eksponering mot
økonomisk aktivitet som er omfattet av taksonomien.
Eksponeringen består av eksponering mot hushold-
ninger med pant i fast eiendom og elbiler. Elbiler
består kravet om vesentlig bidrag og er omfattet av
taksonomiforenlig aktivitet, men består ikke DNSH (Do
No Significant Harm) knyttet til forurensing fra bildekk.
Taksonomiforenlig portefølje 2023
Fra og med rapporteringsåret 2023 skal konsernet
også opplyse om den grønne brøken GAR (Green
assets ratio). Denne skal gi opplysninger om hvor
stor andel av konsernets eiendeler som tilfredsstiller
taksonomiens kriterier for miljømessig bærekraftige
aktiviteter (taksonomiforenlig). Kriteriene for å være
taksonomiforenlig er følgende:
• Kundens økonomiske aktivitet bidrar vesentlig til
minst ett av taksonomiens seks miljømål (Substantial
Contribution).
• Kundens økonomiske aktivitet har ikke vesentlig
negativ påvirkning på noen av de resterende fem
miljømålene DNSH (Do No Significant Harm).
• Kundens økonomiske aktivitet oppfyller
minstekravene til sosiale og styringsmessige
forhold (Minimum Safeguards).
Behovet for detaljert kundedata gør rapporteringen
kompleks, og konsernet må tilstrebe å anskaffe enda
mer detaljert informasjon om kundene til kommende
rapporteringsår. I 2023 er det jobbet med å innhente
informasjon om energikarakter, utslippsinformasjon
og fysisk risiko for eiendomsporteføljen. Det vil i 2024
jobbes videre med datafangst for å møte økende
rapporteringskrav fra taksonomiforordningen frem
mot 2026, gitt dagens tidslinje for implementering.
På rapporteringstidspunktet 31.12.2023 har konsernet
identifisert 5,56 mill. kroner som er taksonomiforenlig
med miljømålet «begrensinger av klimaendringer».
Taksonomiforenlig volum utgør 6,1 prosent av
taksonomirelevante sektorer, og 3,1 prosent av samlet
GAR (green assets ratio for eiendeler). I 2023 rappor-
terer konsernet kun på taksonomiforenelig aktivitet
knyttet til boliglånsporteføljen. Konsernet har identifi-
sert tre kunder som er omfattet av opplysningsplikten i
direktivet om ikke-finansiell rapportering, men ingen av
disse kundene har næringskoder i taksonomirelevante
sektorer.
3.4 EUs taksonomi
52
Bærekraft og samfunn
For boliglånsporteføljen skiller taksonomien mellom
bolig bygget før 2021 og fra 2021 til i dag. Følgende
beregningsmetodikker er benyttet:
• For bolig fra og med 2021 må boligene være
NZEB – 10 prosent. Identifiseringen av nesten nullen-
ergibygning er gort i tråd med metodikk utviklet
av Multiconsult, hvor det i energimerkeordningen
legges til teknisk utstyr i beregningen av kwt/
kvm. Det er kun benyttet boliger som har offisielle
energimerker i beregningen.
• For boliger bygget i 2020 eller tidligere må boligen
ha energimerke A eller være blant topp 15 prosent
mest energieffektive boliger i Norge. Konsernet har
benyttet NVEs forslag til terskelverdier ved iden-
tifisering av topp 15 prosent mest energieffektive
bygg i Norge.
I tillegg til miljømålet Klimatilpasning vil det for
husholdninger også måtte gøres en vurdering av
DNSH (Do No Significant Harm). Konsernet har iden-
tifisert de fysiske klimarisikoene som er relevant for
aktiviteten ved bruk av kartdata fra NVE og Norkart
som videre er koblet opp mot boliglånsporteføljen
på objektsnivå. Konsernet har benyttet en konservativ
vurdering hvor alle panteobjekter som får treff på en
av følgende fysiske risikoer vil utelukkes fra rapport-
eringen av taksonomiforenlig:
• Høyvann
• Stormflo
• Flomsone
• Skred
• Fjell steinskred
• Kvikkleire
Konsernet har med bakgrunn i treff på fysisk risiko
utelukket 386 mill. kroner i rapporteringen av
taksonomiforenlige boliger per 31.12.23. Detaljert infor-
masjon om rapportering etter taksonomiforordningen
Annex VI – KPI for banken finnes i vedlegg 4.
Omfattet men ikke
taksonomiforenlig 0,3 %
Taksonomiforenlig 3,1 %
Ikke omfattet av
taksonomien 27,3 %
Ikke taksonomiforenlig 96,6 %
Omfattet av
taksonomien 72,7 %
GAR (Green assets ratio)
53
Bærekraft og samfunn
SpareBank 1 Nord-Norge ønsker å gøre det lettere for
kundene å velge spareprodukter med den profilen de
selv ønsker, både når det kommer til avkastning, men
også andre viktige faktorer for kunden og samfunnet
som for eksempel ESG. Gjennom retningslinjer for
ansvarlig distribusjon av verdipapirfond er det definert
hva
det oppfordres, forventes og kreves av forvalterne
av verdipapirfondene som skal distribueres av Spare-
Bank 1. Dersom en forvalter bryter med kravene og
etter dialog med SpareBank 1 ikke endrer praksis, vil
distribusjonen av det respektive verdipapirfondet
stoppes.
I tillegg er det utviklet en egen merkeordning som skal
gøre det lett for kunden å orientere seg i verdipapir-
fondets ESG-profil med bokstavkodene A–F. For en
god ESG-score forventes det av de respektive fond-
ene at de er aktive eiere og ekskluderer selskap og
sektorer for å sørge for en mer bærekraftig utvikling
for selskapet isolert sett, men også for samfunnet og
miljøet.
Hva er oppnådd i 2023?
Som følge av en større pågående revisjonsprosess av
merkeordningen i andre halvdel av 2023, er prosessen
med å innhente ny ESG-informasjon fra forvalterne for
2023 utsatt. Framover kommer SpareBank 1 i større
grad til å støtte seg på rapportering i henhold til SFDR
reguleringen i justering av merkeordningen. Det er
forventet at den nye merkeordningen blir innfaset i
første halvdel av 2024.
Tabellen under viser fordelingen av karakterene for
2023 i merkeordningen. Det er kun én endring i karak-
ter for fondene som var i distribusjon i 2022. I løpet av
året er det tatt inn ti nye fond i distribusjon, hvorav fire
av disse har fått karakter A, og seks har fått karakter B.
Oppdatert scoringen av fondene årlig*
Tabellen viser fordelingen av karakterene.
ESC SCORE 2023 NYE FOND 2023
A 12 4
B 178 6
C 17 0
D 4 0
E 0 0
F 1 0
Sum 212
Forbedret score 0
Dårligere score 1
Lik score 201
De aller fleste fondene får karakter B. Dette er fond
som har en tilnærming til miljø- og samfunnsmessige
forhold som svarer til SpareBank 1s forventinger for
gode ESG-fond.
For å få karakter A, må fondet i tillegg til å svare opp
alle forventingene, være klassifisert som artikkel 9
under SFDR. Dette er fond som har bærekraft som
formål. Det har vært rettet kritikk opp mot at for
mange fond har klassifisert seg selv for høyt under
SFDR, og flere fond som tidligere ble klassifisert som
artikkel 9 fond, har nedgradert seg til artikkel 8.
I revidering av merkeordningen er det forventet at
konsentrasjon av B-merkede fond vil bli lavere.
I 2023 er andelen fond med bærekraft som formål
utvidet (tabell over). Dette blant annet på grunn av økt
kundeetterspørsel etter bærekraftige fond.
Samtlige av forvalterne av verdipapirer som
distribueres av SpareBank 1 oppgir at de har signert
FNs prinsipper for ansvarlige investeringer og rapport-
erer på etterlevelse.
3.5 Bærekraftsmerkede spareprodukter
54
Bærekraft og samfunn
3.6 ESG-data og teknologi
Økt datakvalitet og tilgengelighet av ESG-data er et
sentralt virkemiddel både for konsernets ambisjoner på
bærekraft, og for god risikohåndtering og styring. Det
stilles nye krav til mer presis rapportering på bærekraf
-
tige resultater både for finansbransjen, og dens kunder.
I dag er en utfordring mangelen på ESG-data med
god kvalitet i hele markedet, noe som vanskeliggør
måling, oppfølging og rapportering. Endringer i Regn
-
skapsloven fra 2024 vil også stille betydelig strengere
krav knyttet til kvaliteten på dataen som fremstilles.
Hva er oppnådd i 2023?
SpareBank 1 Nord-Norge og SpareBank 1 Alliansen
har i 2023 hatt et økt fokus ESG-data. Et eget prosjekt
vurderte behovet og besluttet et målbilde for ESG-data
i Alliansen. I konsernets lokale Datavarehus har det vært
jobbet for å øke datakvalitet og tilgengeligheten til
ESG-data. De prioriterte områdene har vært utslipp i
porteføljen og rapportering til myndigheter. Dette er
arbeid i tidlig fase, både i SpareBank 1 Nord-Norge og
i markedet og vil derfor kreve økt fokus i årene som
kommer.
55
Bærekraft og samfunn
MÅL: SPAREBANK 1 NORD-NORGE SKAL HA ENGASJERTE ANSATTE I EN
INKLUDERENDE ORGANISASJON
Hvorfor er dette vesentlig for SNN?
SpareBank 1 Nord-Norge anerkjenner de ansatte som en
av organisasjonens viktigste innsatsfaktorer, og derfor
er de ansatte løftet inn i en av de tre forretningsstrat
-
egiske målene for konserner. For å lykkes med de
strategiske målsetningene er arbeidsmiljø og HMS er
viktige faktorer. Et godt arbeidsmiljø er en sentral faktor
for å drive frem en bærekraftig organisasjon.
Risikoer og muligheter
Påvirkningen på egen arbeidstokk er i hovedsak relatert
til egen drift. Negativ påvirkning kan dreie seg om
stress og høy arbeidsbelastning eller ekskludering og
diskriminering. Dette kan igen føre til økt sykefravær,
høy turnover og utfordring med å rekruttere og tiltrekke
seg ny kompetanse. I ytterste konsekvens kan negativ
påvirkning på egen arbeidsstokk ha innflytelse på resul
-
tatet i konsernet. Samtidig er SpareBank 1 Nord-Norge
i posisjon til å være en attraktiv arbeidsplass med høyt
engasjement, tilhørighet og trygghet.
Tiltak
Konsernets HR-avdeling gennomfører en rekke tiltak for
egen arbeidstokk. Herunder nevnes noen eksempler.
Arbeidet vil beskrives nærmere i resten av 4. Egen
arbeidsstokk.
Noen konkrete tiltak:
• Dynamisk arbeidsmiljøundersøkelse gennom hele
året (winningtemp) og årlig vernerunde
• Kurs- og kompetansetiltak
• Trepartssamarbeid med tillitsvalgte og
verneombud
• Ansattebetingelser og goder
• Aktivitetsprogram (SPOR)
Interessenthåndtering
HR-avdelingen har en utstrakt dialog med interessenter
hvor forholdet til egen arbeidsstokk er tema. Herunder
nevnes: Ansatte, ledere, tillitsutvalg og verneombud,
styret og konsernledelse, representantskapet og intern
-
revisjon. I tillegg til dialog med myndighetsinteressenter
som NAV, arbeidstilsynet og finanstilsynet.
Evaluering
Den viktigste evalueringen av egen arbeidsstokk skjer
gennom den dynamiske arbeidsmiljøundersøkelse
(winningtemp), samt leders oppfølging av winningtemp
og utviklingssamtaler. I tillegg gennomføres årlig
vernerunde for kartlegging og tiltakssetting for fysisk
arbeidsmiljø. I tillegg er trepartssamarbeidet, fellesut
-
valg, tillitsvalgt og vernetjeneste en sentral del av
evalueringen som skjer på området.
Øverste ansvarlig for vesentlig tema «Egen arbeidss
-
tokk» er HR-avdelingen. Rapportering til styret og
konsernledelse skjer gennom hele året, blant annet
knyttet til det forretningsstrategiske målet på området.
VESENTLIG TEMA
4. Egen arbeidsstokk
56
Bærekraft og samfunn
4.1 Årsverk
I 2023 var det en økning på 104 årsverk for konsernet fra
2022 etter fusjon av Adwice AS og Flex AS.
Alle ansatte har arbeidssted i Nord-Norge.
For banken var det en økning på 13 årsverk, EM 1 med 12
årsverk, Regnskapshuset med 8 årsverk
(ekskludert ansatte fra Adwice AS og Flex AS) og SNN
Finans 1,8 årsverk.
Slik styres vesentligheten:
SELSKAP (PR. DESEMBER) 2022 2023
Bankvirksomheten 508 521
EiendomsMegler 1 Nord-Norge 97 109
SpareBank 1 Finans Nord-Norge 38 40
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge 209 217
Adwice AS - 59
Flex AS - 10
Konsern 852 956
Videre kapitler i 4. Egen arbeidsstokk viser statistikk
ekskludert ansatte fra Adwice AS og Flex AS da
virksomhetsoverdragelsen for disse ble gennomført
01.01.2024.
Styrende dokumenter:
• Risikostrategien (måltall som adresserer ESG) og
forretningsstrategien (overordnede ambisjon-
snivået for ESG)
• Policy for avvik og varsling
• Policy for godtgørelser
• Policy for rekruttering
• SNN-koden
• Policy for sikkerhet og beredskap
• Policy for håndtering av interessekonflikt
• Øvrige standarder for HR-området
• Policy for bærekraft
Indikatorer:
GRI 2-7, 2-8, 2-14, 2-23, 2-25, 2-26, 3-3, 205-2, 404-3, 405-1,
416-2
ESRS 2 SBM-3
ESRS S1-1, S1-2, S1-3, S1-4, S1-6, S1-8, S1-9, S1-11, S1-13
Kobling FNs bærekraftsmål: 3, 5
Mål:
• Taktisk mål: redusere bemanningssårbarhet
(turnover mellom 5 og 12)
• Ambassadørskap
• Jobbengasjement og inkludering
• Sykefravær: følge bransjenivå
57
Bærekraft og samfunn
4.2 Midlertidige ansatte
4.3 Sykefravær
Konsernet har 56 midlertidige ansatte per desember
2023. Det er en målsetting om å ha en lavest mulig andel
ansatte i midlertidige kontrakter, men det er nødvendig
i forbindelse med fravær, og i noen tilfeller i forbindelse
med større prosjektgennomføringer.
Andelen midlertidige ansatte har variert de siste årene,
og omfang og stillingsprosent varierer fra 10 prosent til
100 prosent stillinger. Total andel midlertidige ansatte i
2023 var 5,7 prosent av de ansatte, mot henholdsvis 4,9
prosent i 2022, 4,8 prosent i 2021, 3,7 prosent i 2020 og
6,6 prosent i 2019. Økningen har bakgrunn i økt pros
-
jektaktivitet og flere nye praksis-/trainee-ordninger. I
tillegg er det en tendens at mannlige ansatte som er ute
i foreldrepermisjon, i større grad erstattes med vikariat
enn hva vi har sett tidligere.
0
10
20
30
40
50
60
2020 2021 2022 2023
Antall midlertidige ansatte konsern pr. desember
Det gøres ikke arbeid hos SpareBank 1 Nord-Norge av
arbeidere som ikke er ansatt. Arbeid utført av eksterne
aktører er formalisert i tjenesteavtaler.
Det totale sykefraværet i konsernet endte på 5,28
prosent i 2023. Dette er noe høyere enn 2022 hvor
sykefraværet var 4,99 prosent. Sykefraværet fordeler
seg på 1,08 prosent egenmeldt fravær og 4,20 prosent
legemeldt fravær.
Den selskapsvise fordelingen av sykefraværet viser
at banken (+0,57) og SNN Finans (+2.91) har økt sitt
sykefravær fra 2022 til 2023. Regnskapshuset (–0,50) og
EiendomsMegler 1 (–0,40) har redusert sitt sykefravær i
samme periode.
58
Bærekraft og samfunn
4.4 Turnover
SNN opererer med to tilnærminger til ansatte som
slutter i stillingen: Turnover (egenoppsigelse) og Turn
-
over (total). Turnover (egenoppsigelse) omhandler de
som har sluttet i konsernet grunnet egenoppsigelse,
mens Turnover (total) tar for seg alle ansatte uansett
sluttårsak.
106 av konsernets ansatte sluttet i 2023, noe som gir en
(total) turnover på 11,4 prosent i konsernet. Det inklu
-
derer også de som gikk av med pensjon eller dødsfall.
92 sluttet som et resultat av egenoppsigelse, noe som
gir en turnover på 9,9 prosent i konsernet.
Avslutning av ansettelsesforhold i 2023 skyldtes
ordinære egenoppsigelser, pensjon, sluttavtale, virksom
-
hetsoverdragelse eller dødsfall.
Nedenfor følger en oppstilling over
sluttårsaker for 2023:
Sykefraværet i et kjønnsperspektiv følger nasjonale og
historiske trender, der kvinner på et konsernnivå innehar
et høyere sykefravær (7,61 prosent) sammenlignet med
menn (2,73 prosent). Sykdom i tilknytning til graviditet er
en av flere faktorer som påvirker sykefravær for kvinner.
Sykefravær i et aldersperspektiv viser at det er alders
-
gruppene 30–39 (6,81 prosent) og de over 59 (5,77
prosent) som har det høyeste sykefraværet i konsernet.
Det laveste sykefraværet er i aldersgruppen 40–49 (4,41
prosent).
Konsern
Bank
Regnskapshuset
SNN Finans
EiendomsMegler 1
5,94
6,12
5,28
0 1 2
2023 2022
3 4 5 6 7
5,83
4,71
Sykefravær per selskap 2022–2023
SLUTTÅRSAK BANKEN
SNN
FINANS EM1 RH
Egenoppsigelse 44 3 11 34
Pensjonist 2
Avtaler 1
Virksomhets-
overdragelse
10
Dødsfall 1
Sum 56 3 12 35
59
Bærekraft og samfunn
4.6 Alderssammensetning
Gjennomsnittsalder i konsernet ved utgangen av 2023 er 42,9 år, og har hatt en svak nedgang siden 2019.
Aldersspennet strekker seg fra 20 til 74 år.
GJENNOMSNITTSALDER 2019 2020 2021 2022 2023
Bankvirksomheten 44,2 43,6 42,6 42,6 42,9
EiendomsMegler 1 Nord-Norge 38,7 39,7 39,8 40,4 39,9
SpareBank 1 Finans Nord-Norge 40,2 41,3 40,7 40,8 38,8
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge 45,1 45,5 45,7 45,2 45,4
Konsern 43,7 43,5 43 42,9 42,9
4.5 Kjønnsfordeling
Ved utgangen av 2023 består konsernets ansatte av
flere kvinner (53 prosent) enn menn (47 prosent).
Gjennom konsernets rekrutteringspolicy er det forankret
at SpareBank 1 Nord-Norge skal aktivt, målrettet og
planmessig jobbe for å fremme likestilling, mangfold og
hindre diskriminering.
Fra FNs bærekraftsmål har SpareBank 1 Nord-Norge
forpliktet seg til følgende innenfor likestilling mellom
kjønnene:
• SpareBank 1 Nord-Norge skal ha minimum 40
prosent kvinneandel i ledelsen.
• SpareBank 1 Nord-Norge skal øke kvinneandelen i
nøkkelfunksjoner og tyngre fagstillinger.
• Det skal ikke være kjønnsmessige l
ønnsforskjeller som ikke lar seg begrunne.
• SpareBank 1 Nord-Norge skal legge til rette for
mangfold på arbeidsplassen.
SpareBank 1 Nord-Norge har en ambisjon om minimum
40 prosent kvinneandel i ledelsen. Denne målsettingen
er realisert i både styret, og i styrene til datterselskap
-
ene. Når det gelder kjønnsbalansen for ledere med
personalansvar, er det fortsatt flere menn i lederpo
-
sisjoner – men i de siste tre årene kan konsernet vise
til at kvinneandelen har økt til over 40 prosent. Det har
over en lengre periode vært en prioritert oppgave å få
opp kvinneandelen blant lederne i konsernet, og det er
dermed gledelig at konsernet innfrir på dette målet.
LEDELSEN I SPAREBANK 1 NORD-NORGE
2022 2023
ANTALL K – M* ANTALL K – M*
Konsernledelsen 8 3 – 5 8 3 – 5
Øvrig ledelse i bankvirksomheten 60 21 – 39 64 22 – 42
EiendomsMegler 1 Nord-Norge 20 6 – 14 25 8 – 17
SpareBank 1 Finans Nord-Norge 6 4 – 2 6 4 – 2
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge 26 16 – 10 35 22 – 13
Sum 120 50 – 70 138 59 – 79
Prosentvis fordeling 100 42 – 58 % 100 43 % – 57 %
*Fordeling kvinner og menn
60
Bærekraft og samfunn
4.7 Lønn og godtgørelse
Konsernet gennomfører lønnsprosess årlig for justering
av fastlønn. I 2023 ble prosessen utsatt til høsten med
bakgrunn i brudd i de sentrale forhandlinger. Lønns
-
justeringen består av et sentralt tillegg fremforhandlet
i sentrale forhandlinger og et lokalt tillegg tildelt fra
selskapet. Det ble foretatt en særskilt vurderingsrunde,
der den særskilte vurderingen tok hensyn til nøkkelkom
-
petanser eller enkeltansatt/demografiske grupper som
var lønnet skjevt.
Konsernet har kun variable godtgørelser for et beg-
renset antall stillinger i konsernet. Følgende er
eksempler på variable godtgørelser:
• Individuelle bonusordninger for investerings-
rådgivere
• Provisjonslønn EM 1
• Engangskompensasjon
• Beredskapstillegg
• Funksjonstillegg
Ansatte i konsernet er omfattet av SpareBank 1 Nord-
Norges tjenestepensjonsordning. Alle ansatte
i konsernet har uførepensjon i tilfelle varig sykdom,
samt forsikringsordninger ved ulykker og død.
Ansattelån er et av konsernets mest attraktive ansatte-
gode, og over 1400 ansatte og pensjonister har boliglån
i banken. Selskapet har også frivillig spareordning til
kjøp av egenkapitalbevis for alle faste ansatte.
I 2022 besluttet styret å innføre ordning overskuddsde-
ling for alle faste ansatte ved oppnåelse av konsernets
fastsatte måltall. Det ble ikke utbetalt overskuddsdeling
i 2023.
Konsernets organisasjonsgrad var på 58 prosent per
desember 2023. Dette er noe høyere enn desember
2022. En høy organisasjonsgrad sikrer ryddige og gode
prosesser i organisasjonen.
4.8 Partssamarbeidet
Konsernets viktigste samhandlingsarena mellom arbeids-
giver, tillitsvalgte og vernetjenesten er Fellesutvalget.
Fellesutvalget fungerer både som arbeidsmiljø- og
samarbeidsutvalg og skal behandle saker på
konsernnivå i henhold til Hovedavtalen, Sentralavtalen,
Bedriftsavtalen, Arbeidsmiljøloven, bankens retning
-
slinjer og øvrige bestemmelser. Fellesutvalget har fast
møtestruktur med 9 møter i året. I tillegg involveres
tillitsvalgte og verneombud i prosesser ved større
omstillinger og endringer i henhold til standard for
omstilling.
Ansettelsesutvalget (ANSU) i SpareBank 1 Nord-Norge
skal besette og fastsette lønn i ledige stillinger som
normalt ligger innenfor lønnsregulativet, og være et
rådgivende organ for kategorisering av stillinger. Utval
-
get består av representanter fra ledelsen og de ansatte.
Bank- og finansvirksomheten i konsernet er knyttet
til sentrale bransje- og fagforeningsavtaler gennom
Hovedavtalen og Sentralavtalen med Finans Norge.
Øvrige datterselskap har egne tariffavtaler med Finans
-
forbundet.
61
Bærekraft og samfunn
Konsernet har etablerte standarder for varsling om
kritikkverdige forhold og uønskede hendelser. I tillegg
er det etablert egen rutine for saksbehandling av
arbeidsgivers håndtering av varsel, dette for å skape
prosess-forutsigbarhet for alle involverte parter.
Å varsle er å si fra om kritikkverdige forhold på
arbeidsplassen. I et godt arbeidsmiljø skal det være lav
terskel for å si fra om kritikkverdige forhold, og konser-
net har en klar forventning om at kulturen skal være
preget av åpenhet og at det er godt rom for å ytre
seg. Konsernet har etablert intern og ekstern varsling-
skanal, i tillegg til kontrollvirksomhet og dataanalyser.
Varsling skal som hovedregel skje internt til varslerens
nærmeste leder, men det kan også varsles gennom
ekstern varslingskanal eller til offentlige myndigheter.
I noen tilfeller kan det også varsles i media eller
offentligheten for øvrig. For varsler om hvitvasking
eller annen økonomisk kriminalitet, er varslingsmottaker
leder antihvitvasking.
Det kom ingen varsel gennom den eksterne varsling-
skanalen i 2023.
Totalt 18 hendelser ble rapportert i avvikssystemet
BETR for HR-området i 2023. Under følger en oversikt
over tematikk for hendelsene rapportert i 2023.
• Datakvalitet og databehandling
• Feil og tabber
• HMS
• Brudd på policy og retningslinjer
4.9 Helse, miljø og sikkerhet (HMS)
Et aktivt og engasjerende arbeidsmiljø sørger for økt
trivsel og motivasjon blant de ansatte.
Fra FNs bærekraftsmål har SpareBank 1 Nord-Norge
forpliktet seg til følgende innenfor god helse:
• SpareBank 1 Nord-Norge skal bidra til et aktivt liv for
de ansatte.
• SpareBank 1 Nord-Norge skal legge til rette for sunt
og variert kosthold på jobb.
• SpareBank 1 Nord-Norge har nulltoleranse for
rusmidler i arbeidstiden.
I henhold til arbeidsmiljøloven skal arbeidsgiver systema
-
tisk kartlegge og videreutvikle arbeidsmiljøet i selskapet.
I 2023 implementerte konsernet pulsundersøkelse for
kontinuerlig kartlegging og tiltakssetting av psykososialt
arbeidsmiljø. I tillegg gennomførte konsernet årlig
digital/fysisk vernerunde for kartlegging og tiltaksset
-
ting for det fysiske arbeidsmiljø. Hovedverneombud og
lokale verneombud ved hver enkelt lokasjon er aktive
bidragsytere i konsernets systematiske HMS arbeid.
Arbeidsmiljøloven pålegger arbeidsgiver å vurdere
tiltak for å fremme fysisk aktivitet blant arbeidstakerne,
noe konsernet gennom 10 år har gort gennom det
helhetlige kostholds- og trimkonseptet SNN Spor. Finans
-
næringen har i stor grad en stillesittende arbeidsdag, og
SNN Spor gir dermed også et bidrag til en helsemessig
bærekraftig hverdag. Over 80 prosent av konsernets
ansatte deltok i SNN Spor i 2023!
4.10 Varsling og uønskede hendelser
62
Bærekraft og samfunn
4.11.1 GENERELLE
KOMPETANSETILTAK
I 2023 digitaliserte SpareBank 1 Nord-Norge utviklings-
samtalen for hele konsernet og iverksatte også
kvartalsvise oppfølgingssamtaler. 81,19 prosent av alle
ansatte i konsernet fullførte utviklingssamtale med sin
leder i 2023.
Konsernet vedtok kompetanseplanen for bærekraft
og det er gennomført og planlagt kompetanseheving
innenfor ulike bærekrafttemaer for alle målgrupper i
konsernet for 2023 og 2024. Det ble også produsert
internt kurs i SNN-koden, konsernets etiske rammev-
erk. Alle ansatte gennomgikk fem etikk-caser som
nano-læringskurs.
Alle ansatte i konsernet gennomførte grunnkurset
Data i SpareBank1. I tillegg fikk alle ansatte tilbud om å
ta kurs for å ta i bruk Bing Chat (Microsoft Co-pilot). 30
prosent av de ansatte hadde ved årsskiftet tatt i bruk
KI-teknologi i arbeidshverdagen sin.
15 ansatte fikk stipend til etter- og videreutdanning
gennom konsernets stipendordning.
Bankens Finansrådgivere deltok første halvår på
utviklingsprogrammet Rådgivende verdisalg med fokus
på kundens behov og trening på ulike kundecase.
I tillegg har mange finansrådgivere gennomført kurs i
krisehåndtering og Krevende kundeatferd som en del
av sin HMS-opplæring.
Prosjektledere på Innovasjon og forretningsutvikling
gennomgikk kurs i prosjektledelse, som blandet læring
med to deler klasserom og en del e-læring.
Introduksjonsdager for nyansatte ble gennomført i
mars og september og SNN-dagen for nye ledere ble
avholdt i februar. Alle nye ledere gennomgår utviklings-
programmet «Ny som leder».
KURS ANTALL
GJENNOM-
FØRINGSANDEL
Anti-hvitvasking for rådgivere
og ledere uten direkte kunde-
kontakt
133 84,7 %
Personvern i SpareBank 1 125 79,6 %
Bærekraftig finans 138 79,3 %
Antihvitvasking case 1 Interesse-
konflikter
761 87,7 %
Antihvitvasking case 2 Sanks-
joner
543 88,5 %
Antihvitvasking case 3 Reelle
rettighetshavere og eierstruk-
turer
108 95,6 %
Antihvitvasking case 4 Bærekraft 122 97,6 %
Antihvitvasking case 5 Hvorfor
er dette så viktig?
769 81,5 %
Antihvitvasking case 6 Inter-
nasjonale transaksjoner
73 70,2 %
Antihvitvasking case 7 Trender 19 95 %
* Årsaken til varierende antall gennomføringer
for kursene er at de har ulike ansattegrupper som
målgruppe.
4.11 Ansatteutvikling
63
Bærekraft og samfunn
4.11.2 AUTORISASJONER
Finansbransjen har etablert autorisasjonsordninger for
rådgivere på personmarkedet og bedriftsmarkedet.
Dette for å sikre nødvendig kunnskap, ferdigheter
og holdninger. Autorisasjonene bygger i stor grad
på regulatoriske krav, og gir oss trygghet for at
kunderådgiverne har nødvendig og oppdatert
kunnskap. Autorisasjoner er en forutsetning for å kunne
gi rådgivning til kunder. På personmarkedet gennom-
føres og vedlikeholdes det årlig autorisasjoner og
godkjenning på flere fagområder.
Ved utgangen av 2023 fordeler antall godkjente
ansatte innenfor hver ordning på personmarkedet
seg slik:
AUTORISASJON
ANTALL
ANSATTE
Kreditt 122
Skadeforsikring 120
Personforsikring 121
Sparing og investering 18
Informasjonsgivere innen sparing og
investering
97
Ved utgangen av 2023 fordeler antall godkjente
ansatte innenfor hver ordning på bedriftsmarkedet
seg slik:
AUTORISASJON
ANTALL
ANSATTE
Skadeforsikring 6
Personforsikring 8
Det er flere ansatte som er i pågående løp for å bli
ferdigautoriserte i en eller flere av ordningene,
så antallet er forventet å øke til neste år.
64
Bærekraft og samfunn
Hvorfor er dette vesentlig for SNN?
Nord-Norge er konsernets markedsområde og
utviklingen her er derfor tett knyttet sammen med
utviklingen til konsernet. I tillegg er eiermodellen til
SNN slik at største delen av utbyttet (Samfunnsutbytte)
går til å utvikle lokalsamfunn i nord. Midlene som deles
tilbake til landsdelen har en vesentlig påvirkning på
lokalsamfunnene og derfor er lokalsamfunn vesentlig
for SpareBank 1 Nord-Norge. Samfunnsutbyttet i 2022
var på totalt 959 millioner kroner, hvor 459 mill. kr. ble
fordelt til de ulike områdene i Samfunnsløftet i 2023.
Med så store pengebeløp til fordeling har konsernet
betydelig påvirkning på lokalsamfunnet i Nord-Norge.
Det gir en rekke positive ringvirkninger innen en rekke
ulike sektorer, hvor de fire største er kultur, idrett,
miljø/bærekraft og næringsutvikling. Enkelte søknader
også ha negative sider ved seg og det stiller krav
til en forsvarlig forvaltning. Eksempel på dette kan
være søknader til prosjekter som har en stor negativ
påvirkning på natur og klima.
Risikoer og muligheter
Sparebankmodellen og Samfunnsløftets strategi
er i utgangspunktet en mulighet for konsernet, og
for landsdelen. Gjennom tilgengelig kapital og de
søkerbaserte ordningene bidrar konsernet årlig til at
flere hundre prosjekter kan gennomføres. SpareBank
1 Nord-Norge tror på at denne modellen styrker
landsdelen, og når det går godt for landsdelen går
det også godt for konsernet. Samtidig er den en risiko
for at konsernet gør tildelinger som gir utilsiktede
uønskede effekter.
Tiltak
Samfunnsløftet har de siste årene bygget opp en
robust organisering og forvaltning av midlene. De gør
en rekke tiltak for å styrke den positive påvirkningen,
og redusere eventuell negativ påvirkning. Her nevnes
noen konkrete tiltak, en nærmere beskrivelse finnes i
eget kapittel om Samfunnsløftet.
• «Nå grønner vi på» har flere søkerbaserte ordninger
som bidrar til energieffektivisering, omstilling
og reduksjon i klimagassutslipp for landsdelen.
• «1000jobber» skal bidra til at flere bedrifter får lyse
ut sommerjobber for å få flere unge til å se
karrieremuligheter i nord.
• The Whale mottok 50 mill. kr. til å etablere den
spektakulære attraksjonen på Andøya.
• 50 mill. kr. til ulike prosjekter under Bodø2024,
året Bodø skal være europeisk kulturhovedstad.
• Grundige saksbehandlingsrutiner skal redusere
risikoen for negativ påvirkning for samfunn, klima
og miljø. Det hentes inn spesialisert fagkompetanse
der det er behov.
Interessenthåndtering
Samfunnsløftet har en utstrakt dialog med samfunnet
gennom saksbehandling, arrangementer og andre
møtepunkter. I tillegg er Kunnskapsbanken for Nord-
Norge en sentral kilde til kunnskap om landsdelen. En
viktig prioritet er også å ha en god interessentdialog
med sentrale aktører i ulike sektorer. For eksempel
idrettskretsene, Talent Norge, Klimastiftelsen Zero og
Næringsforeningene.
Evaluering
Etter hver søknadsrunde gennomføres evaluering.
I tillegg gennomfører Kunnskapsbanken for Nord-
Norge årlige undersøkelser som for eksempel Nasjonal
bærekraftundersøkelse, og Barometer X. I 2024 skal
hele arbeidet med Samfunnsløftet evalueres av ekstern
aktør med utgangspunkt i Samfunnsløftets oppstart i
2018 frem til 2024. Evalueringen vil danne grunnlag for
en eventuell revidering av strategien.
Ansvaret for vesentligheten «Berørte lokalsamfunn»
gelder flere deler av konsernet. Dette første året
er ansvaret plassert hos enhet for kommunikasjon,
samfunn og bærekraft. Årlig rapportering går til styret
i forbindelse med allokering av samfunnsmidler til
Samfunnsløftet. Konsernet vil i 2024 jobbe videre med
ansvarsfordeling med flere fagenheter når det gelder
denne vesentligheten.
VESENTLIG TEMA
5. Berørte lokalsamfunn
MÅL: BIDRA TIL POSITIV FLYTTESTRØM INNEN 2030
65
Bærekraft og samfunn
Slik styres vesentligheten:
Styrende dokumenter:
• Risikostrategien (måltall for ESG) og
forretningsstrategien (overordnede
ambisjonsnivået for ESG)
• Strategi for samfunnsløftet
• Rutine for saksbehandling Samfunnsløftet
• Policy for bærekraft
Indikatorer:
GRI 3-3
SNN 1
ESRS 2 SBM-3
ESRS S3-1, S3-2, S3-3, S3-4, S3-5
Mål:
Grønn omstilling: Flere bedrifter mener arbeid med bærekraft
i stor/svært stor grad er strategisk viktig (utgangspunkt 2023:
54 prosent)
Kobling FNs bærekraftsmål: 1-17
66
Bærekraft og samfunn
Hvorfor er dette vesentlig for SNN?
Økonomisk kriminalitet, herunder hvitvasking, under-
graver integriteten i det økonomiske systemet i
ethvert samfunn. Finansbransjen har en særlig rolle i
samfunnet fordi sentral infrastruktur kan bli benyttet
som redskap for kriminelle handlinger. SpareBank 1
Nord-Norge jobber aktivt for å forebygge, avdekke og
rapportere transaksjoner som er knyttet til hvitvasking
eller terrorhandlinger. Hvitvasking skjuler opprinnelsen
til utbytte fra straffbare handlinger gennom integre-
ring i den lovlige økonomien, slik at det fremstår som
legitimt. Utbytte kan eksempelvis stamme fra menne-
skehandel, våpensmugling eller digitale bedragerier.
Som følge av sitt arbeid vil konsernet kunne forhindre
økonomisk kriminalitet, styrke lokal verdiskaping og
bidra at arbeidstaker- og menneskerettigheter
overholdes.
SpareBank 1 Nord-Norge har betydelig påvirkning
gennom planer og prosedyrer som utvikles på forret-
ningsførsel. Manglende etterlevelse av regulatoriske
krav og etiske standarder vil medføre økte kostnader
og bortfall av forretningsmuligheter. Konsernet ønsker
også at kunder og samfunnet skal oppfatte SpareBank
1 Nord-Norge som en troverdig og sikker finansiell
aktør.
Risikoer og muligheter
Manglende etterlevelse av regulatoriske krav og etiske
standarder vil kunne medføre tap, sanksjoner, omdøm-
merisiko og i ytterste konsekvens påvirke konsernets
konsesjon som finanskonsern. Konsernet har derfor
strenge rutiner og systemer i alle forretningssystemer
for å håndtere risikoene. Likevel er det slik at konser-
nets kunder årlig utsettes for digitale bedrageri og
svindelforsøk. Konsernet ønsker å være en trygg og
troverdig finansaktør for folk og bedrifter i landsdelen
og har høy prioritet på arbeidet med å beskytte
kundene.
Tiltak
Bekjempelse av hvitvasking og det å forhindre økonom-
isk kriminalitet følges opp i alle forretningsforbindelser,
og det jobbes aktivt for å forebygge, avdekke og
rapportere transaksjoner som er knyttet til straffbare
handlinger. I SpareBank 1 Nord-Norge skal det verken
ytes tjenester eller gis råd til kunder som har til hensikt
å oppnå unndragelse av skatt, hvitvasking, terrorfinan-
siering eller annen økonomisk kriminalitet. Både den
som gir og den som mottar slike ytelser kan straffes.
Konsernet har et eget system for å fange opp og
rapportere om hendelser.
Noen konkrete tiltak:
• Kvartalsvis rapportering til styret
• Kontroll på kundeforholdet (KYC – Know Your
Customer)
• Screening av forretningsmessige forhold for alle
BM-kunder > 5 MNOK gennom ESG-modul
• Opplæring: Antihvitvasking for ansatte og
linjeledelse uten direkte kundekontakt
• Samarbeid med relevante myndigheter der det er
nødvendig for å avdekke og bekjempe økonomisk
kriminalitet
• Aktsomhetsvurderinger og rapportering på
etterlevelse av åpenhetsloven
Interessenthåndtering:
Forretningsførsel er tema i alle kredittsaker og er en
del av dialogen med alle kunder. Konsernet samarbei-
der også med øvrig finansbransje og myndigheter om
å forhindre økonomisk kriminalitet. Både for å avdekke
økonomisk kriminalitet eller brudd på lover og regler
våre forretningsforbindelser er omfattet av, men også
for å utvikle kompetanse og erfaring i for eksempel nye
svindelmetoder. Kunnskapsdeling med myndigheter
er en vesentlig del av konsernets mål om å stoppe
økonomisk kriminalitet.
MÅL: SPAREBANK 1 NORD-NORGE SKAL ARBEIDE MÅLRETTET FOR Å
STOPPE ENHVER FORM FOR ØKONOMISK KRIMINALITET,
HERUNDER HVITVASKING OG TERRORFINANSIERING
VESENTLIG TEMA
6. Forretningsførsel
67
Bærekraft og samfunn
Evaluering
Minimum årlig oppdateres iboende risiko, tilhørende
risikoreduserende tiltak og restrisiko med eventuelle
ytterligere tiltak. Konsernets arbeid med forretningsfør-
sel rapporteres til styret kvartalsvis.
Ansvaret for vesentligheten «Forretningsførsel» er
tilhørende flere fagenheter. Styret har ansvar for å
beslutte konsernets policy for hvitvasking og terrorfi-
nansiering, jfr. Hvitvaskingsloven § 8 (4). og godkjenner
konsernets risikoanalyse for hvitvasking og terrorfinan-
siering.
Temaet rapporteres kvartalsvis til styret i forbindelse
med risikorapportering, compliancerapport og gen-
nom førstelinjerapportering fra enheten Innovasjon
og Forretningsutvikling. Redegørelsen om aktsom-
hetsvurderinger i henhold til åpenhetsloven vedtas av
styret årlig.
Alle ansatte i SpareBank 1 Nord-Norge har ansvaret
for at daglige operasjoner utføres i samsvar med
geldende lover og regler. Dette betyr at ansatte har
ansvaret for å følge lover og regler, herunder rutiner
og retningslinjer som nevnt i tabellen under.
Slik styres vesentligheten:
Styrende dokumenter:
• Risikostrategien (måltall for ESG) og forretningsstrate-
gien (overordnede ambisjonsnivået for ESG)
• Policy for anti-hvitvasking og terrorfinansiering (pdf)
• Policy for bærekraft
• Innkjøpsstandard
• Retningslinjer for bærekraft i innkjøp
Ansvarlig område i konsernet:
Økonomi og finans
Innovasjon og Forretningsutvikling
Innkjøpsmiljø i SpareBank 1 Utvikling
Indikatorer:
GRI 2-14, 2-16, 2-23, 2-25, 3-3, 205-2, 205-3, 418-1
ESRS 2 SBM-3
ESRS G1-1, G1-3, G1-4
Kobling FNs bærekraftsmål: 13.3, 16.4
68
Bærekraft og samfunn
6.1 Arbeidet mot økonomisk kriminalitet
I tillegg til arbeidet med å forhindre økonomisk krimi-
nalitet og anti-hvitvasking har SpareBank 1 Nord-Norge
et stort fokus på etisk og forsvarlig drift av konsernets
virksomhet. Etisk bankdrift og anti-korrupsjon inngår i
opplæring av alle ansatte, og er nærmere beskrevet
i konsernets egen etikkhåndbok, «SNN-koden». Alle
ansatte har fått opplæring i konsernets prosedyrer,
gennom introduksjonskurs for nyansatte og oblig-
atorisk e-opplæring. Dette gelder også for styrets
medlemmer. Konsernet har egne varslingskanaler både
internt og eksternt som kan brukes for å melde fra om
avvik eller kritikkverdige forhold. Den eksterne vars-
lingskanalen behandles av uavhengig tredjepart som
rådgir konsernet i behandling, og sikrer anonymitet for
varsler.
Datasikkerhet og personvern er sentralt i all virksom-
het, og på disse feltene er samarbeidet tett med både
datterselskap og SpareBank 1-alliansen for å sikre
så godt som mulig. Den overordnede målsettingen
for sikkerhetsarbeidet i SpareBank 1 Nord-Norge er
gennom en systematisk og risikobasert tilnærming å:
• Beskytte liv og helse til ansatte, kunder og
besøkende.
• Sikre SpareBank 1 Nord-Norges verdier og
omdømme, samt den informasjon som behandles.
• Sørge for at myndigheter, kunder, ansatte og samar-
beidspartnere har tillit til at informasjon behandles
på riktig måte.
• Å sørge for at sikkerhetsarbeidet understøtter
den til enhver tid geldende forretnings- og
risikostrategi.
• Sørge for sikker og stabil drift.
• Sikre at konsernet til enhver tid er i samsvar med
kravene til sikkerhetsarbeid i geldende lover og
forskrifter, herunder å ivareta kunders og ansattes
personvern.
Hva er oppnådd i 2023?
Konsernet har i 2023 gennomført en rekke tiltak
for å sørge for at de ansatte har kunnskap og
kompetanse innen datasikkerhet og personvern, mer
om kompetanse kan leses i kapittel om konsernets
ansatte. Status på etterlevelse av regelverket, herunder
eventuelle avvik, rapporteres kvartalsvis til styret og
konsernledelsen. Konsernet jobber også aktivt med
forebygging mot svindel og avholdt høsten 2023 flere
arrangementer for å lære folk i landsdelen hvordan de
kan unngå å bli lurt.
Øvrig status i 2023
• Antall eksterne klager behandlet av Datatilsynet: 0
• Antall interne registrerte brudd på personop-
plysningssikkerhet: 69, hvorav 7 er meldt til
Datatilsynet. Alle brudd ble håndtert i henhold til
rutine om brudd på personopplysninger
• 1 149 behandlede saker tilknyttet digitalt bedrageri i
2023, mot 768 i 2022.
• Ni arrangementer om forebygging av svindel ble
avholdt i 2023 og var åpne for alle som ønsket å
lære mer om temaet
• Ingen registrerte saker internt relatert til korrupsjon
i 2023
• Ingen kritiske hendelser er rapportert til styret i
2023
69
Bærekraft og samfunn
SpareBank 1 Nord-Norges anskaffelser utgør et
betydelig volum både regionalt og nasjonalt.
Bærekraftig innkjøp omhandler blant annet lever-
andørenes bevissthet om egen leverandørkjede og
arbeidet de gør for å redusere negativ påvirkning av
miljø, sosiale forhold og etisk forretningsvirksomhet.
Ved å stille krav til leverandører og forretnings-
forbindelser om at de har retningslinjer innen
bærekraft, og at disse skal omsettes til handling, bruker
SpareBank 1 Nord-Norge sin innkjøpsmakt til å påvirke
leverandørkjeden til å arbeide mer bærekraftig. I året
som har gått har konsernet hatt et særlig fokus på
risikovurderinger knyttet til brudd på menneske- og
arbeidstakerrettigheter i tråd med åpenhetsloven.
Innkjøp skjer hovedsakelig på to måter for konser-
net. Enten gennom direkte kjøp fra SpareBank 1
Nord-Norge, eller på vegne av SpareBank 1-alliansen,
gennom det felleseide SpareBank 1 Utvikling. I begge
tilfeller skal det følges felles retningslinjer for innkjøp,
som beskriver krav til leverandører og forretnings-
forbindelser når det gelder miljø, sosiale forhold
som arbeidstaker- og menneskerettigheter, og etisk
forretningsdrift.
6.2.1 INNKJØP GJENNOM
ALLIANSESAMARBEIDET
SpareBank 1-bankene driver alliansesamarbeidet
hvor SpareBank 1 Utvikling står sentralt i arbeidet
med bærekraftige innkjøp på vegne av fellesskapet.
Størsteparten av vesentlige innkjøp for SpareBank 1
Nord-Norge skjer følgelig via SpareBank 1 Utvikling
(Allianseinnkjøp). SpareBank 1 Nord-Norge og de øvrige
SpareBank 1-bankene følger arbeidet som gøres
gennom Allianseinnkjøp, både i form av innspill på
strategien, men også i form av direkte oppfølging av
leverandører.
Allianseinnkjøp har arbeidet systematisk med lever-
andøroppfølging innen bærekraft siden 2019, og
begynte da på en risikobasert kartlegging av 249
eksisterende leverandører. Allianseinnkjøps lever-
andøroppfølging innen bærekraft har siden 2019 vært
basert på OECDs veileder for aktsomhetsvurderinger.
OECDs retningslinjer er bærende i åpenhetsloven og
plikten til å redegøre for aktsomhetsvurderinger.
Gjennom den risikobaserte kartleggingen av 249
eksisterende leverandører ble det prioritert 12
leverandører i 2022 som ble nærmere fulgt opp mot
etterlevelse av åpenhetsloven. I løpet av 2023 er to
av leverandørene nevnt ovenfor fulgt ytterligere opp,
herunder en større leverandør av IT-utstyr og en større
leverandør av IT-tjenester.
6.2.2 LOKALE INNKJØP I
SPAREBANK 1 NORD-NORGE
Samtidig som størsteparten av vesentlige innkjøp skjer
via alliansesamarbeidet har SpareBank 1 Nord-Norge
en stor leverandørbase også utenom Allianseinnkjøp.
Derfor kartlegges også «lokale» leverandører og forret
-
ningsforbindelser for å kunne vurdere bærekraftsrisiko.
SpareBank 1 Nord-Norge har jobbet systematisk med
åpenhetsloven siden 2021.
Selv om åpenhetsloven trådte i kraft i 2022 er vi ydmyke
på at dette fortsatt er et felt under utvikling. Spesielt
den metodiske tilnærmingen for risikovurdering, samt
oppfølging av leverandører og forretningsforbindelser.
Som en stor bedrift, med stor leverandørbase, kan det
også være utfordrende å kartlegge samtlige forbindel
-
ser. Det er et mål i seg selv at vurderinger knyttet til
bærekraft skal gøres så tidlig som mulig i anskaffelses
-
prosessen. Konsernet har derfor blant annet lagt vekt på
at det benyttes standardvilkår i alle avtaler som inngås.
For å bli leverandør eller forretningsforbindelse til Spare
-
Bank 1 Nord-Norge må bedriften ha et bevisst forhold til
bærekraftrisiko og forretningsetiske forhold i sin egen
virksomhet og leverandørkjede. Ved kontraktsinngåelse
skal følgelig SpareBank 1s Krav til leverandører om
bærekraft og forretningsetiske forhold inkluderes. Dette
er definert nærmere i standard vedlegg.
Vedlegget sikrer at SpareBank 1 Nord-Norge kan
kreve at leverandører og forretningsforbindelser
dokumenterer hvordan bærekraftrisiko identifiseres
og håndteres i egen virksomhet og leverandørkjede,
herunder blant annet aktsomhetsvurderinger. Dette
er et viktig ledd for at konsernet kan være sikre på
at leverandører og forretningsforbindelser har et
bevisst forhold til bærekraftrisiko og at de opererer iht.
geldende lover og regler, og ikke bryter med menne-
ske- eller arbeidstakerrettigheter i sine leveranser til
konsernet. Konsernet mener at dette er et viktig bidrag
for å rette søkelys mot området og styrke positiv
påvirkning på verdikjeden gennom å avdekke poten-
sielle brudd på arbeidstaker- og menneskerettigheter,
eller annen skade på miljø og klima.
6.2 Oppfølging av leverandørkjeden
70
Bærekraft og samfunn
Hva er oppnådd i 2023?
I henhold til åpenhetsloven skal virksomhetene utføre
risikobaserte aktsomhetsvurderinger i tråd med OECDs
retningslinjer for flernasjonale selskaper. Videre er det
gort grep for å strukturere risikovurderingsprossessen
ytterligere. Ettersom leverandørbasen er stor, og loven
vektlegger risikobasert tilnærming, har konsernet valgt
å se nærmere på selskaper med leveranse lik eller over
kr 100 000. Dersom en leverandør eller forretnings-
forbindelse har hatt leveranse større eller lik kr 100 000
(fra 2021 til og med 2023) inkluderes denne dermed
i videre risikovurdering. Deretter vurderes følgende
kriterier nærmere:
• Kategori
• Land
• Tidligere identifisert risiko
For å identifisere og vurdere risiko basert på kategori
benyttes Direktoratet for Forvaltning og Økono-
mistyrings (DFØ) liste over områder med høy risiko
for brudd på grunnleggende menneskerettigheter;
«Høyrisikolisten». Dersom en leverandør eller forret-
ningsforbindelse treffer en av disse kategoriene gøres
det videre individuell vurdering.
Etter at overordnet risikovurdering er gort følges
aktuelle leverandører og forretningsforbindelser
opp for nærmere individuell vurdering. I den
individuelle vurderingen inkluderes miljø og etisk
forretningsvirksomhet som et tillegg til sosiale forhold.
Basert på informasjonen som fremskaffes vurderes
leverandørene og forretningspartnerne etter en
risikomatrise som plasserer disse i en risikoklasse (1–3),
hvor:
• Klasse 1 tilsier lav risiko: Ingen umiddelbar oppfølging
nødvendig
• Klasse 2 tilsier middels risiko: Nærmere vurdering
nødvendig
• Klasse 3 tilsier høy risiko: Nærmere vurdering
nødvendig
Funn 2023
Av totalt kartlagte 516 leverandører og forretnings-
forbindelser for morbank er det om lag 235 som tilsier
en høyere risikoklasse basert på overstående risiko-
vurderingsprosess.
Konsernet erkjenner at det er krevende å skulle gøre
en dybdeanalyse på alle disse selskapene. Likevel viser
det seg at mange av selskapene som tilsynelatende
har forhøyet risiko på bakgrunn av eksempelvis kate-
gorisering, gerne fremstår som mindre risikofylte ved
nærmere gennomgang. Dette kan til eksempel være
selskaper som er kategorisert innen IKT- området. Ved
nærmere gennomgang av selskapet er det gerne
snakk om systemkjøp av en bedrift lokalisert i Norge
med få ansatte og underleverandører. Derfor kommer
konsernet også til å utvikle prosessen fremover, for å
treffe enda bedre på områder som bør følges opp
nærmere.
SpareBank 1 Nord-Norge har hatt løpende dialog
med enkelte selskaper der bransjen anses for å være
spesielt sårbar. Dialogen har i utgangspunktet vært
tilfredsstillende, samtidig er det er en utfordring at
oppfølgingen i utgangspunktet bestått av egenrap-
portering fra leverandør. Konsernet kommer fremover
til å rette større fokus på øvrige interessentgrupper. I
tillegg vil risikovurderingen gennomgås regelmessig,
og det vil gøres videre oppfølginger basert på denne.
Samtidig kommer konsernet til å fortsette å legge
vekt på å bygge forventninger rundt ansvarlighet og
aktsomhetsvurdering i alle kontrakter. SpareBank 1
Nord-Norge ønsker å ta posisjon som en pådriver for
bærekraftig omstilling også på leverandørsiden. En
fullstendig redegørelse av konsernets arbeid med
åpenhetsloven finnes på bærekraftsbiblioteket på snn.
no. Ny redegørelse vil publiseres innen 30.6.2024.
71
Bærekraft og samfunn
Vedlegg
G RI-INDEKS
INTERESSENTANALYSE 2023
KLIMAREGNSKAP FOR EGEN DRIFT
ANNEX VI TAKSONOMIRAPPORTERING
Vedleggene ligger helt bakerst i årsrapporten
72
Bærekraft og samfunn
Nordnorske traineer: For første gang ble alle traineeordningene i Nord-Norge samlet i 2023.
I samarbeid med Trainee Salten og de øvrige traineeordningene arrangerte SpareBank 1
Nord-Norge en egen dag i forkant av Agenda Nord-Norge i Bodø.
FOTO: HÅKON STEINMO
73
Bærekraft og samfunn




















































Penneo document key: PVC0Y-V6MWC-4WYNL-WEF4P-YQW8A-Z8KKY
74
Bærekraft og samfunn












 

 

 












 
 

 

 


 

 

 


 







Penneo document key: PVC0Y-V6MWC-4WYNL-WEF4P-YQW8A-Z8KKY
75
Bærekraft og samfunn












Penneo document key: PVC0Y-V6MWC-4WYNL-WEF4P-YQW8A-Z8KKY
76
Bærekraft og samfunn
















S St ti ig g T To or re e R Ri ic ch ha ar rd ds se en n
P Pa ar rt tn ne er r
På vegne av: KPMG AS
Serienummer: UN:NO-9578-5999-4-1349114
IP: 80.232.xxx.xxx
2024-02-29 14:02:26 UTC
Penneo Dokumentnøkkel: PVC0Y-V6MWC-4WYNL-WEF4P-YQW8A-Z8KKY
77
Bærekraft og samfunn
Samfunnsløftet
i 2023
Samfunnets eierandel i SpareBank 1 Nord-Norge er på 53,6 prosent, og utbyttet herfra
forvaltes gennom Samfunnsløftet. Samfunnsløftet er konsernets strategi for hvordan
samfunnsutbyttet kan bidra til å løfte Nord-Norge, og ble til basert på blant annet
10 000 innspill fra folk i nord i 2018.
Nøkkeltall Samfunnsløftet i 2023
Tall for 2022 og endring fra foregående år i parentes.
1 408
prosjekter fikk støtte
(1 466 / –4 %)
428,3
mill. kroner ble tildelt
(295,1 mill. kr. / +45 %)
2 283
søknader ble sendt inn
(2 769 / –1 %)
1 029
mill. kroner ble det søkt om
(957 mill. kr. / +8 %)
78
Bærekraft og samfunn
S
amfunnsutbyttet fra 2022 var på totalt 959
millioner kroner, hvor 459 millioner ble fordelt til
de ulike områdene i Samfunnsløftet i 2023.
Sparebankstiftelsen SpareBank 1 Nord-Norge
mottok de øvrige 500 millioner kroner. Stiftelsen skal
videreføre sparebanktradisjonen. Langsiktig sparing
i stiftelsen skal sørge for at samfunnet fortsatt kan
være bankens eier, dersom banken en dag har behov
for mer penger fra eierne. Uten dette kan samfunnets
eierskap utvannes. Stiftelsen er også bankens største
nordnorske eier, og overskuddet deres går også til
samfunnsnyttige prosjekter i nord. Du kan lese mer om
stiftelsen på snnstiftelsen.no.
Med bakgrunn i høyere utbytte har tildelingene økt
fra 295,5 millioner i 2022 til 428,3 millioner i 2023. Den
største tildelingen noensinne til et enkeltprosjekt ble
gort da The Whale mottok 50 millioner til å etablere
den spektakulære attraksjonen på Andøya. Det har
også vært flere større tildelinger til prosjekter under
Bodø2024, hvor Bodø skal være europeisk kulturhoved-
stad.
I løpet av året var det 15 tildelinger over ti millioner
kroner. Blant disse Parkenfestivalen Bodø med 15
millioner til Hjertebank 2024–2026, Næringsforeningen
i Tromsøregionen med 10,5 millioner til det treårige
omstillingsprosjektet Om:Nord for nordnorske SMB-er,
Internasjonalt samisk filminstitutt med 9,9 millioner
til treårig samisk filmløft og FK Bodø/Glimt med 9,9
millioner til kvinnesatsingen fra 2024 til 2026. Alle tilde-
linger publiseres på nettsiden samfunnsløftet.snn.no.
Større tildelinger
Rusfri festival for unge: I august ble det for første gang gennomført en rusfri konsert for unge i Tromsø,
under navnet Rakettnatt FRI, med blant andre Sondre Justad på scenen. Rakettnatt FRI har fått 15 millioner kr
til gennomføring hvert år fra 2023 til 2025. Foto: Daniel Lilleeng
79
Bærekraft og samfunn
Innovasjon bidrar til prosjekter som legger
til rette for innovasjon hos andre.
Mottok 153 søknader på 87,8 millioner i 2023
Tildelt 37,4 millioner til 70 prosjekter
Samfunnsløftet bidrar til flere program for
gründere, både i tidlig fase og i vekstfasen.
KUPA sitt program Arctic Accelerator skal
hvert år løfte de ti mest lovende oppstarts-
selskapene, og disse presenteres hvert år i
juni. I 2023 mottok også NORCE 6 millioner
til EU-prosjektet som skal få fart på digital
transformasjon hos bedrifter i nord. Jordob-
servasjon Tromsø fikk støtte på 6 millioner
til å etablere Arctic Phi Lab som skal bidra til
utvikling av flere bedrifter innen romindustri,
og Arena Nord Utvikling fikk støtte på 3
millioner til forsvarsindustriell utvikling.
Samfunnsløftets kunstnerstipend ble delt
ut for første gang i 2023. 30 kunstnere fra
Kirkenes til Sandnessjøen mottok støtte på
150 000 kroner hver. Ordningen er utviklet
etter to år med hjemmeresidensstipend som
ble lansert under pandemien, og skal bidra til
å løfte landsdelens kunstfelt.
Fordeling på strategiens områder
Strategien til Samfunnsløftet er delt inn i fire søkbare løft:
Innovasjon
Arena mottar søknader til anlegg for idrett,
kultur og kunst, større festivaler og byrom.
Mottok 387 søknader på totalt 420,2 millioner i 2023
Tildelt 178,5 millioner til 137 prosjekter
De fleste større søknader kommer til arenaløftet.
Utover de større søknadene nevnt over, er dette noen
av de større tildelingene i 2023:
• 4 millioner til Nordreisa idrettslag for ny
overtrykkshall
• 4 millioner til Vestlofoten Flerbrukshall
• 3,6 millioner til treårig hockeysatsing hos Narvik
ishockeyklubb
• 3,6 millioner til Festspillene i Nord-Norge for tre år
med Barnas festspill
• 3 millioner til skiskytterarena for Innstranda IL
• 3 millioner til Prosperastiftelsen for treårig etabler-
ing av nordnorsk regionkontor
• 3 millioner til ny skiheis og tråkkemaskin hos Sort-
land alpinklubb
• 3 millioner til ny tribune med garderober for Melbo
idrettslag
• 2,5 millioner til Filmfond Nord for manus, prosjektut-
vikling og produksjonstilskudd
• 2,4 millioner til Haikjeften og Haitanna for 2023–25
• 2,1 millioner til ny barnebakke i Skarmoen alpinpark
for Bodø alpinklubb
• 2,1 millioner i produksjonstilskudd til Nordnorsk
filmsenter
• 2 millioner til arbeidet med å få alpin-VM til Narvik i
2029
• 2 millioner til Vesterålen sykkelpark ved Stok-
marknes idrettslag
Arena
80
Bærekraft og samfunn
Lokalsamfunn skal bidra til små og
store prosjekter som springer ut av
lokalt engasjement og er tuftet på
dugnadsvilje.
Mottok 1 112 søknader på
125,4 millioner i 2023
Tildelt 58,2 millioner til
692 prosjekter
Her er det støtte til lokale lag og
foreninger, et bredt utvalg av lokale
prosjekter. Samfunnsløftet støtter
alt fra aktiviteter for barn og unge
og lokale arrangementer, til å styrke
beredskapsorganisasjoner og
gennomføre konferanser.
Ungdom støtter prosjekter som styrker unge menneskers
framtidstro, stolthet og tilhørighet i landsdelen.
Lokale søknader går under lokalsamfunn, mens de som
treffer et større geografisk område behandles på ungdom.
Mottok 512 søknader på totalt 110,2 millioner i 2023
Tildelt 51,3 millioner til 440 prosjekter
I samarbeid med Talent Norge støtter Samfunnsløftet en
rekke talentprogram innen kultursektoren, i tillegg har
idretten flere ulike prosjekter for talentutvikling. I 2023
mottok Nordnorsk kunstmuseum 3 millioner til det treårige
prosjektet Kunstalliansen som skal utvikle flere nordnorske,
unge kuratorer. First Scandinavia mottok 2,2 millioner til den
europeiske finalen av First Lego League, og Olympiatoppen
Nord mottok 1,8 millioner til et treårig prosjekt for å utvikle
flere toppidrettstrenere i nord. Over tid har det blitt en
sterkere satsing på likestilling innen idretten, med et særlig
fokus på å løfte både status og økonomi for kvinnefotball.
For å løfte framtidstroen for flere grupper jobbes det aktivt
med å bidra til prosjekter som legger til rette for inkludering.
Som støtten til «Her e Æ» på 700 000 kroner for et treårig
prosjekt som skal skape ukentlig møteplass for ungdom
fra hele verden, eller støtten til Nordland idrettskrets med
«Idrett for alle».
I 2023 ble 1000jobber for andre gang gennomført i samar-
beid med NHO og LO, hvor målet er å få flere arbeidsgivere
til å lyse ut sommerjobber og få flere unge til å se karrier-
emulighetene i nord. Arbeidsgivere fikk 7 000 kroner per
sommerjobb de utlyste (maksimalt støtte for tre sommerjob-
ber), og over 1 400 sommerjobber ble samlet på nettsiden
1000jobber.no. En nasjonal kampanje ledet trafikk inn til de
ledige stillingene. Andelen unge under 34 år som mener det
å arbeide i Nord-Norge gir gode karrieremuligheter har økt
fra 48 prosent i 2019 til 56 prosent i 2023.
Lokalsamfunn
Ungdom
81
Bærekraft og samfunn
Grønn omstilling
FNs bærekraftsmål
Slik det følger av strategien i Samfunnsløftet setter
styret et årlig tema som er viktig for landsdelen. I
2023 satte styret av 200 mill. kr. av samfunnsutbyttet
til grønn omstilling. I løpet av året ble det lansert
fire ulike støtteordninger for klimatiltak, med mål om
å få fart på grønn omstilling hos bedrifter, lag og
foreninger i landsdelen. Disse er kartleggingstilskudd
for å kartlegge hvordan bedrifter og organisasjoner
kan kutte utslipp, solcelletilskudd, grønt samarbeid
for klimavennlige samarbeidsprosjekter og grønne
arrangementer for utslippskutt hos nordnorske
arrangører.
Mottok 108 søknader på 110,2 millioner
Tildelt 46,6 millioner til 60 prosjekter
Prosjektet Om:Nord mottok støtte på 10,5 millioner
til et treårig prosjekt, hvor om lag 7 000 nordnorske
bedrifter i regi av næringsforeningene skal få hjelp
til sitt omstillingsarbeid. Alle nordnorske bedrifter
fikk også i 2023 tilgang til gratis kurs om bærekraft
gennom en kursrekke fra Digital Norway. I utviklingen
av arbeidet har SpareBank 1 Nord-Norge et strategisk
samarbeid med miljøstiftelsen Zero, i tillegg til at en
rekke ulike aktører har bidratt med innspill og fagkom-
petanse rundt grønn omstilling.
Alle som søker om støtte må oppgi hvilket av FNs bærekraftsmål deres prosjekt i hovedsak bidrar til. Tidligere år
har søkerne kunnet velge flere mål, men i 2023 kunne de kun velge ett. Det er tildelt midler til prosjekter innenfor alle
bærekraftsmålene, med disse åtte målene på topp:
Fullstendig fordeling av beløp sett opp mot FNs bærekraftsmål finnes i graf 4.
138,3 millioner
(utgør 32 % av tildelt beløp)
29,6 millioner
(7 %)
21 millioner
(5 %)
15,4 millioner
(4 %)
14 millioner
(3 %)
80,9 millioner
(19 %)
52,8 millioner
(12 %)
43,8 millioner
(10 %)
82
Bærekraft og samfunn
Kunnskap om landsdelen
Kunnskap om og for Nord-Norge er viktig for å
kunne ta gode beslutninger i dag for framtiden, og
en premissgiver for strategien til Samfunnsløftet.
Kunnskapsbanken samarbeider med en rekke ulike
kunnskapsleverandører, og totalt 15,7 millioner kroner
ble brukt til dette i 2023. Alle rapporter publiseres på
kbnn.no.
Gjennom året har en rekke ulike temaer blitt løftet
opp, blant annet næringslivets behov for infrastruktur,
kraftsituasjonen i Nord-Norge, energimerking og
energieffektivisering i bygg i offentlig og privat
sektor, samt investeringsviljen i landsdelen. I tillegg
har boligbyggingen blitt belyst gennom en løpende
rapportserie. Forventningsbarometeret, Barometer X
og Konjunkturbarometeret er faste publikasjoner.
I løpet av året møtte ansatte i SpareBank 1 Nord-Norge
3 269 elever på ungdomsskole og i videregående, og
gennomførte opplæring i personlig økonomi i samar-
beid med Ungt Entreprenørskap. Rapporten «Ungdom
om økonomi og karriere» ble lansert i 2023 på kbnn.no,
hvor de unge selv svarer på hva de kan om temaet.
I løpet av 2023 hadde Kbnn.no 45 118 unike brukere
(+10 %) og 93 241 sidevisninger (–3 %). Podkasten «Nord-
Norge i verden» publiserte 36 nye episoder i løpet
av året, med i snitt 4 700 lyttere. Totalt 47 personer
gestet podkasten, hvorav 45 prosent var kvinner.
Sammen med NHO og LO gennomføres Agenda
Nord-Norge, som i 2023 hadde temaet Vippepunktet.
Arealkonflikter, klimakrise, kraftunderskudd og en
varslet helsekrise – det er bare noen av faktorene som
påvirker Nord-Norge, Norge og verden. Utfordringer
kan sees på som en mulighet for å tenke nytt. Hvordan
kan ledere legge til rette for nødvendig innovasjon,
effektivitet og handlekraft? Målet var å formidle
utfordringer og muligheter i landsdelen, som blir
viktige for utviklingen fremover. I 2024 arrangeres
konferansen for 10. gang.
Andelen unge som mener det å jobbe i Nord-Norge gir gode
karrieremuligheter har økt fra 48 prosent i 2019 til
56 prosent i 2023
30 kunstnerstipend på
150 000 kroner til nordnorske kunstnere
133,5 millioner er tildelt 390 ulike kulturprosjekter
109,1 millioner har gått til 338 prosjekter innen idrett
79 millioner skal gennom 43 ulike prosjekter påvirke miljø og bærekraft i nord
8,4 millioner gikk til 88 friluftslivsprosjekter
6 millioner bidro til 39 humanitære tiltak
11,4 millioner ble tildelt 40 ulike konferanser
2,7 millioner gikk til 22 nye byrom
83
Bærekraft og samfunn
Graf 2:
Omsøkt og godkjent beløp siste fem år
Omsøkt beløp
Innvilget beløp
0
200
400
600
800
1000
1200
20232022202120202019
Antall søknader (totalt)
Antall søknader innvilget
Antall søknader avslått
500
1000
1500
2000
2500
3000
20232022202120202019
Graf 1:
Antall søknader siste fem år
Kultur
Idrett
Næringsutvikling
Miljø og bærekraft
Annet
0
10
20
30
40
50
60
202320222021202020192018201720162015
Graf 3:
Fordeling per kategori siden 2015
84
Bærekraft og samfunn
Graf 4:
Prosentvis fordeling av beløp på FNs bærekraftmål i 2023
1. Utrydde fattigdom
2. Utrydde sult
3. God helse og livskvalitet
4. God utdanning
5. Likestilling mellom kjønnene
6. Rent vann og gode sanitærforhold
7. Ren energi til alle
8. Anstendig arbeid og økonomisk vekst
9. Industri, innovasjon og infrastruktur
10. Mindre ulikhet
11. Bærekraftige byer og lokalsamfunn
12. Ansvarlig forbruk og produksjon
13. Stoppe klimaendringene
14. Livet i havet
15. Livet på land
16. Fred, rettferdighet og velfungerende institusjoner
17. Samarbeid for å nå målene
12 %
1 %
4 %
3 %
32 %
10 %
7 %
1 %
1 %
5 %
2 %
19 %
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
Talentstipend: 12 topptalenter og 18 utviklingstalenter mottok i 2023 Samfunnsløftets talentstipend.
Alle mottakere utmerker seg innenfor sitt felt og bidrar til å utvikle og inspirere andre i nord.
Oversikt over alle mottakerne ligger på snn.no/talent. Foto: Håkon Steinmo
85
Bærekraft og samfunn
Årsberetning
86
Årsberetning
Årsberetning
87
Årsberetning
Årsresultat: 2 548 mill. kroner (1 851 mill. kroner)
Egenkapitalavkastning: 16,4 % (11,9 %)
Kostnadsprosent (kost/inntekt) 36,0 % (40,3 %)
Resultat per egenkapitalbevis: 11,36 kroner (8,25 kroner)
Netto inntekter på finansielle eiendeler: 183 mill. kroner (274 mill. kroner)
Utlånsvekst (PM og BM) siste 12 måneder: 7,7 % (6,0 %) inkludert formidlingslån
Innskuddsvekst (PM og BM) siste 12 måneder: 3,8 % (4,4 %)
Innskuddsdekning: 84 % (85 %)
Ren kjernekapitaldekning: 17,1 % (17,3 %)
Avsatt utbytte: 7,00 kroner (8,20 kroner)
Hovedtrekk 2023
(TALL FOR 2022 I PARENTES)
88
Årsberetning
F
or å få bukt med en svært høy inflasjon satte
verdens sentralbanker i løpet av 2023 styringsren-
tene kraftig opp, til nivåer vi ikke har sett på snart
15 år. Norges Bank fulgte opp, og satte i desember
styringsrenten til 4,5 prosent. På den positive siden har
renteoppgangen så langt ikke gitt noen nedsmelting
av økonomien i noen land innenfor OECD, lange renter
har kommet ned og aksjemarkedene har hatt en
positiv utvikling i 2023. Norsk økonomi er fortsatt sterk,
med lav ledighet til tross for høye styringsrenter og
krevende tider for flere bransjer.
Nord-Norge er også truffet av inflasjon og den påføl-
gende renteoppgangen. Vi ser at nyboligmarkedet
stopper opp og kronen styrker seg noe. Isolert sett
er dette negativt for landsdelen, men ledigheten
er rekordlav, misligholdet er fortsatt lavt og viktige
næringer i landsdelen går fortsatt svært godt. Nord-
Norge har også et bredt sammensatt næringsliv, der
innslaget av offentlig virksomhet er forholdsmessig
høyere enn i resten av landet. Samtidig produserer
landsdelen varer verden etterspør, spesielt sjømat. Selv
om den norske krona har styrket seg litt mot slutten av
året, er verdien i et historisk perspektiv lav, og den har
gennom året vært rekordlav. Lav kroneverdi er først
og fremst et sykdomstegn, men det gir samtidig en
fordel for de som eksporterer. Og Nord-Norge ekspor-
terer mye.
Det nordnorske næringslivet har til tross for rente-
økning og høy inflasjon klart seg godt gennom 2023.
Reiselivsnæringen er tilbake for fullt etter pandemien
og markedsverdien av sjømateksporten er høyere
enn noensinne. Bygg- og anleggsbransjen har også
klart seg greit, selv om aktiviteten har vært synkende
gennom året. Det er først utover i 2024 vi forventer
noe større utfordringer for denne bransjen. Fisk og
sjømat har hatt et godt år i 2023, og utsiktene fremover
ser også bra ut, selv om kvotene er noe lavere.
Det økonomiske resultatet til SpareBank 1 Nord-Norge
i 2023 preges i stor grad av en rask og sterk rente-
økning. En bratt stigende rentekurve slik vi har hatt
gennom 2023 bidrar til god lønnsomhet på innskudd,
samtidig som marginen på utlån svekkes. SpareBank 1
Nord-Norge har høy innskuddsdekning, og i et år med
høye pengemarkedsrenter som 2023 er dette økon-
omisk fordelaktig. Samtidig har SpareBank 1-alliansen
i 2023 levert svakere tall enn normalt, grunnet store
skader etter flom sommeren 2023. Tapene er noe
høyere enn i 2022, men vesentlige deler av økningen
kommer fra økte ECL-avsetninger, og underliggende
tap er fortsatt lave. Samlet sett leverer banken et svært
godt resultat, og god kostnadskontroll og en bedre
finanslinje enn i 2022 har bidratt positivt. Den underlig-
gende bankdriften er svært god, og konsernet har hatt
positiv vekst gennom 2023.
Det gode resultatet gør det mulig for banken å betale
et godt utbytte, og samfunnsutbytte, som bidrar til
ytterligere utvikling av landsdelen.
2024 vil sannsynligvis bli et mye mer krevende år
for våre kunder og for banken enn 2023. Selv om vi
forhåpentligvis har sett rentetoppen, vil effektene av
høy rente vedvare gennom hele 2024, også om renten
skulle begynne å falle mot slutten av året. Vår visjon,
«For Nord-Norge», betyr i praksis at vi som bank bedre
enn noen andre skal forstå og gøre det som er viktig
for folk og næringsliv i Nord-Norge. I dagens økonom-
iske situasjon vil dette være viktigere enn noensinne.
SpareBank 1 Nord-Norge står på et solid fundament
av kapital, kompetanse og handle kraft. Det gir et godt
utgangspunkt for å fortsette å skape verdi for våre
eiere, og for å oppfylle vår visjon.
2023 ble nok et vanskelig år, globalt sett. Krigen i Ukraina fortsatte med uforminsket
styrke, og vi fikk en ny blodig krig i Midtøsten, med påfølgende global uro og usikkerhet.
89
Årsberetning
Morselskapet
STRATEGISKE MÅL MÅLTALL 2023 2022 2021 2020 2019 2018
Lønnsomhet
Egenkapital-
avkastning
Bankdrift på topp blant sammenlignbare
finanskonsern, for tiden 13 % eller høyere.
16,4 % 11,9 %
15,1 %
14,1 %
3
12,6 %
10,1 %
1
15,9 %
12,3 %
1
12,8 %
2
12,9 %
Effektivitet
Kostnader Kostnadsprosent K/I 40 % eller lavere. 36 % 40,3 %
40,6 %
38,3 %
3
40 %
43,7 %
1
39,8 %
44,8 %
1
42,9 %
2
43,1 %
Soliditet
Ren kjerne-
kapitaldekning
Ubestridt solid. Ren kjernekapitaldekning ett
prosentpoeng over regulatorisk minimumskrav.
P.t. 15,80 % eller høyere.
17,15 % 17,30 % 18,70 % 17,50 % 17,22 % 14,50 %
Utbytte
Utbyttegrad
konsern
50 % eller høyere. 61,6 % 99,3 % 99,4 % 49,4 % 42,6 % 56,9 %
1
Eksklusiv gevinst fusjon
2
Eksklusiv gevinst fusjon og omstillingskostnader
3
Eksklusiv gevinst salg Helgelandsporteføljen, erstatning tap, terminering YTP
SpareBank 1 Nord-Norge er morselskap i konsernet
og har hovedkontor i Rødbanken i Tromsø. 53,6 % av
banken er eid av det nordnorske samfunnet og
46,4 % er eid av private, hvorav 18 % er nordnorske
egenkapitalbeviseiere. Bankens kjernevirksomhet er å
tilby finansiering til nordnorske bedrifter og hushold-
ninger. Slik legger SpareBank 1 Nord-Norge til rette
for verdiskapning og vekst i landsdelen i tråd med vår
visjon; «For Nord-Norge».
Konsernet har i 2023 oppfylt alle våre finansielle måltall,
herunder også vårt overordnede lønnsomhetsmål, som er å
ha bankdrift på topp blant sammenliknbare finanskonsern.
Ved vurdering av det konkrete løpende målet til EK-avkast
-
ning, gøres det en sammenligning mot andre bankers
lønnsomhetsmål, og faktisk lønnsomhet. I tillegg gøres en
vurdering av kapitalmarkedets lønnsomhetsforventninger
gennom prognoser fra bankanalytikere. Ovennevnte tilsier
at avkastningsmålet for 2023 har vært 13 prosent. Med en
oppnådd egenkapitalavkastning for 2023 på 16,4 prosent er
målet nådd med god margin. For 2024 er forutsetningene
noe mer krevende pga. noe større økonomisk usikkerhet,
men målsettingen om egenkapitalavkastning på linje med
de beste av sammenlignbare finanskonsern står uansett
fast.
Målet om en langsiktig kostnadsprosent på maksimalt
40 prosent er underordnet konsernets strategiske
lønnsomhetsmål. Etter styrets vurdering tilsier utviklingen
i finanssektoren at det er nødvendig med stram kostnads-
styring og effektivisering gennom digitalisering og
forenkling av prosesser. Kostnadsmålet vurderes å være
ambisiøst, men oppnåelig. Kostnad delt på inntekt (K/I)
for 2023 var 36 prosent, og innenfor målet på 40 prosent.
Ser man på kjernebankvirksomheten isolert, er vi godt
innenfor målet. Bakgrunnen for å opprettholde en langsiktig
kostnadsprosent på 40 prosent, er et ønske om å ha et
effektivitetsmål som er godt egnet for sammenligning
med andre aktører. I tillegg tar et relativt mål også hensyn
til inntektssiden, noe som er spesielt viktig i en tid med
betydelig omstilling i virksomheten.
Konsernet har et overordnet finansielt mål om å være
ubestridt solid, og med en ren kjernekapitaldekning ett
prosentpoeng over regulatorisk minimumskrav. Per 31.12.23
medfører dette et mål om en ren kjernekapitaldekning på
15,8 prosent, én prosent over regulatorisk minimum, for
tiden 14,8 prosent, mens beregnet ren kjernekapitaldekning
er 17,1 prosent. Resultatet for 2023 karakteriseres som godt,
og soliditeten i konsernet er svært god.
Finansielle mål og måloppnåelse
90
Årsberetning
91
Årsberetning
SpareBank 1 Finans
Nord-Norge AS
EiendomsMegler 1
Nord-Norge AS
SpareBank 1 Nord-Norges kunder
tilbys en komplett tjenesteporte-
følje fra morbanken og de øvrige
selskapene som inngår i konsernet.
De største datterselskapene omtales kort her:
NOK MILL. EIERANDEL EGENKAPITAL RESULTAT 2023 RESULTAT 2022 UTBYTTE 2023 UTBYTTE 2022
SpareBank 1 Finans Nord-Norge AS 85 % 1 466 165 157 133 253
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS 85 % 169 9 14 12 17
Adwice AS 100 % 20 1
Flex AS 100 % 1 0
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS 85 % 38 4 12 10 25
SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS 100 % 17 1 -
Finansmodell 1 AS 75 % 3 1
Fredrik Langes gate 20 AS 100 % 344 3 3 12
Rødbanken Holding AS (ideelt AS, ikke konsolidert) 100 %
Sum 2 058 181 186 167 295
Datterselskapene
Selskapet eies 85 % av SpareBank 1 Nord-
Norge (SNN), og 15 % av SpareBank 1
Helgeland. Selskapet har forretningsansvar
for produktområdene leasing og salgspant-
finansiering, med Nord-Norge som det
primære markedsområdet. Morbank, Spare-
Bank 1 Helgeland og eksterne forhandlere er
viktige distribusjonskanaler for selskapet. 
Selskapet har en god inntjeningsbase og
forvaltet ved årsskiftet leasing- og salgspan-
tavtaler for til sammen 8 799 mill. kroner
(8 487 mill. kroner). Selskapets bokførte
egenkapital var 1 466 mill. kroner per 31.12.23
(1 366 mill. kroner).
EK-avkastningen for 2023 er beregnet til
12,7 % (15,2 %).
Utsiktene for økt framtidig aktivitet og
tilfredsstillende avkastning i selskapet er
god.
Selskapet er samlokalisert med banken i
Bodø og Tromsø, og hadde 40 årsverk per
31.12.23, 2 mindre enn per 31.12.22.
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS er
medlem i en landsdekkende allianse med
andre eiendomsmeglerselskap eid av
SpareBank 1-banker. Selskapet eies 85 %
av SpareBank 1 Nord-Norge (SNN), og 15 %
av SpareBank1 Helgeland. Selskapet driver
eiendomsmeglervirksomhet på 16 ulike
steder i Nord-Norge.De fleste kontorene er
samlokalisert med banken.
Per 31.12.23 var det 109 årsverk i Eiendoms-
Megler 1 Nord-Norge, 12 flere enn per
31.12.22.
Selskapet er markedsleder i Nord-Norge
og har i de fleste byene i nord beholdt sin
posisjon i et økende totalmarked. I 2023 ble
det formidlet 3 274 eiendommer gennom
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS, mot 3 194
i 2022.
Selskapet hadde en omsetning på 181 mill.
kroner (167 mill. kroner), ved sammenstilling
av inntekter og henførbare utgifter, hvilket
tilsvarer en økning på 9,2 % sammenlignet
med 2022.
Selskapets årsresultat i 2023 er på 9,1 mill.
kroner (12,5 mill. kroner).
EK-avkastningen for 2023 er beregnet til
24 % (29 %).
92
Årsberetning
SpareBank 1 Regnskapshuset ble etablert i 2012.
Selskapet eies 85 % av SpareBank 1 Nord-Norge
(SNN), og 15 % av SpareBank 1 Helgeland. Regn-
skapshuset har gennomført en rekke oppkjøp
og fusjoner siden stiftelsen i 2012.
Per 31.12.23 hadde selskapet 217 årsverk (209
årsverk) og 15 avdelinger i landsdelen.
Satsingen på bransjen skjer i samarbeid med
flere av alliansebankene med tilsvarende virk-
somhet. Samarbeidet foregår på områder som
merkevare, IT, kompetanse, arbeidsprosesser og
kvalitet.
Bakgrunnen for satsingen på SpareBank 1 Regn-
skapshuset Nord-Norge AS er et ønske om å
utnytte synergieffekter med konsernets øvrige
virksomhet. Dette gelder blant annet gennom
mersalg på tvers av konsernet, økt kundetil-
fredshet og mer effektive betalingstjenester.
Eksempler er økt automatisering og integrering
av kundenes faktureringssystemer, betalingsløs-
ninger og bokføring.
Selskapet har en samlet omsetning på 241 mill.
kroner i 2023, mot 218 mill. kroner i 2022.
Årsresultatet i 2023 er på 4,1 mill. kroner (13,7 mill.
kroner).
EK-avkastningen for 2023 er beregnet til 3 %
(13 %).
Selskapet er fortsatt i endring og utvikling,
der rask digitalisering krever tiltak og gir nye
muligheter i tiden framover. Herunder kommer
også satsingen på Bank+Regnskap i regi av
SpareBank 1-alliansen.
Selskapet kjøpte i mai 2023 opp regnskapsselska-
pet Adwice AS, med 59 ansatte i Vesterålen og
Lofoten. I september 2023 ble selskapet Flex AS
kjøpt opp. Flex AS er det største regnskapskon-
toret i Indre Salten med 10 ansatte. Fusjonsdato
er satt til 01.01.24.
Resultat etter skatt innarbeidet i konsernregn-
skapet for 2023 fra Adwice AS er 0,6 mill. kroner
og fra Flex –0,1 mill. kroner.
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS
NOK MILL. EIERANDEL EGENKAPITAL RESULTAT 2023 RESULTAT 2022 UTBYTTE 2023 UTBYTTE 2022
SpareBank 1 Finans Nord-Norge AS 85 % 1 466 165 157 133 253
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS 85 % 169 9 14 12 17
Adwice AS 100 % 20 1
Flex AS 100 % 1 0
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS 85 % 38 4 12 10 25
SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS 100 % 17 1 -
Finansmodell 1 AS 75 % 3 1
Fredrik Langes gate 20 AS 100 % 344 3 3 12
Rødbanken Holding AS (ideelt AS, ikke konsolidert) 100 %
Sum 2 058 181 186 167 295
93
Årsberetning
SpareBank 1 -
alliansen
Bankens deltakelse i SpareBank 1-alliansen og eierska-
pet i SpareBank 1 Gruppen AS og SpareBank 1 Utvikling
DA er en viktig del av konsernets strategi. Deltakelsen
har betydd mye for SpareBank 1 Nord-Norges positive
utvikling, og har vært en viktig bidragsyter til at banken
har blitt en solid og sterk bank – for Nord-Norge.
SpareBank 1-bankene driver alliansesamarbeidet og
utviklingen av produktselskapene gennom felleseide
SpareBank 1 Utvikling DA og holdingselskapet Spare-
Bank 1 Gruppen. SpareBank 1-alliansens formål er å
anskaffe og levere konkurransedyktige finansielle
Selskapets virksomhet er utleie av fast
eiendom (bankbygg) i Tromsø, og har et
årsresultat i 2023 på 4 mill. kroner mot 3,4
mill. kroner i 2022.
Verdien på eiendelene per 31.12.23
er bokført til 347 mill. kroner (355 mill.
kroner), og egenkapitalen er på 345 mill.
kroner (340 mill. kroner).

Selskapet eies 100 % av banken, adminis-
treres av banken og har ingen ansatte.
Som et ledd i konsernets økte fokus på
kjernevirksomhet, er dette selskapets
tidligere virksomhet under omstrukturering/
avvikling. Av juridiske og praktiske grunner
er SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje
likevel videreført som juridisk enhet.
Formålet til selskapet er å drive med
«forvaltning av eierposter eid av SpareBank
1 Nord-Norge-konsernet og virksomhet som
naturlig hører dertil». Deler av virksomheten
omfatter forvaltning av eierposter som
skriver seg fra tidligere kundeengasjement i
banken.
Markedsverdien av SpareBank 1 Nord-Norge
Porteføljes investeringer var 16 mill. kroner
per 31.12.23 (18 mill. kroner), fordelt på 15 mill.
kroner i aksjeinvesteringer og 4 mill. kroner i
ansvarlige lån, mens selskapets egenkapital
utgorde 16,7 mill. kroner.
Årsresultatet i 2023 er –0,9 mill. kroner (–0,5
mill. kroner).
SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS admin
-
istreres av banken og har ingen ansatte.
Selskapet Finansmodell 1 AS ble etablert i
juli 2023 som et datterselskap til SpareBank 1
Nord-Norge Portefølje med en eierandel på
75 %. Selskapet forvalter og utvikler et
finansielt prognoseverktøy og hadde et
resultat etter skatt i 2023 på 0,6 mill. kroner,
og egenkapital per 31.12.23 på 2,7 mill. kroner.
NOK MILL
EIERANDEL
ANDEL
EGENKAPITAL
ANDEL
RESULTAT 2023
ANDEL
RESULTAT 2022
ANDEL
RESULTAT 2021
UTBYTTE 2023 UTBYTTE 2022 UTBYTTE 2021
SpareBank 1 Gruppen AS 19,50 % 1 736 -41 175 471 505 137 366
SpareBank 1 Boligkreditt AS 15,70 % 1843 65 1 12 12 17
SpareBank 1 Næringskreditt AS 1,05 % 20 1 - 1 - - 5
SpareBank 1 Kreditt AS 16,73 % 318 -8 9 13 13
SpareBank 1 Betaling AS 17,94 % 224 -31 12 -13
SpareBank 1 Utvikling DA 18,00 % 143 6 3 1
SpareBank1 Forvaltning AS 12,18 % 139 23 23 23 20 52
SpareBank 1 Bank og Regnskap AS 25,00 % 44 1 1 -
SpareBank 1 Mobilitet Holding AS 30,66 % - -82 -22 3
SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS 14,44 % 1 0 - -
SpareBank 1 Markets AS 18,06 % 390 8
SpareBank 1 Kundepleie AS 0 1 1
Sum 4 858 -56 203 512 525 201 401
Fredrik Langes
gate 20 AS
SpareBank 1 Nord-
Norge Portefølje
94
Årsberetning
SpareBank 1 -
alliansen
tjenester og produkter, og oppnå stordriftsfordeler i
form av lavere kostnader og/eller høyere kvalitet. Slik
bidrar alliansen til at privatpersoner og bedrifter kan
tilbys både spesialisert kompetanse, lokal forankring
og en enklere bankhverdag. Alliansen skal også bidra
til å sikre bankenes verdiskaping, til fordel for egen
region og bankenes eiere.
Alliansebankene har valgt å samle sine eierskap i norsk
finanssektors infrastruktur i SpareBank 1 Gruppen og
SpareBank 1 Utvikling DA. Det samlede eierskapet gør
at alliansebankene fremstår som en betydelig aktør
både i markedet innenfor det norske banksamarbeidet
og overfor utenlandske aktører.
SpareBank 1 Nord-Norge eier 19,5 prosent i SpareBank
1 Gruppen AS og 18 prosent i SpareBank 1 Utvikling
DA. På grunn av bankens størrelse utgør dette en
forholdsmessig høyere eierandel enn for de øvrige
eierbankene. Dette gør SpareBank 1-alliansen spesielt
viktig for konsernet SpareBank 1 Nord-Norge, også
fordi de underliggende verdier i allianseselskapene
vurderes å være betydelig.
NOK MILL
EIERANDEL
ANDEL
EGENKAPITAL
ANDEL
RESULTAT 2023
ANDEL
RESULTAT 2022
ANDEL
RESULTAT 2021
UTBYTTE 2023 UTBYTTE 2022 UTBYTTE 2021
SpareBank 1 Gruppen AS 19,50 % 1 736 -41 175 471 505 137 366
SpareBank 1 Boligkreditt AS 15,70 % 1843 65 1 12 12 17
SpareBank 1 Næringskreditt AS 1,05 % 20 1 - 1 - - 5
SpareBank 1 Kreditt AS 16,73 % 318 -8 9 13 13
SpareBank 1 Betaling AS 17,94 % 224 -31 12 -13
SpareBank 1 Utvikling DA 18,00 % 143 6 3 1
SpareBank1 Forvaltning AS 12,18 % 139 23 23 23 20 52
SpareBank 1 Bank og Regnskap AS 25,00 % 44 1 1 -
SpareBank 1 Mobilitet Holding AS 30,66 % - -82 -22 3
SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS 14,44 % 1 0 - -
SpareBank 1 Markets AS 18,06 % 390 8
SpareBank 1 Kundepleie AS 0 1 1
Sum 4 858 -56 203 512 525 201 401
95
Årsberetning
SpareBank 1 Nord-Norge konsernregnskap er avlagt i samsvar med IFRS Interna-
tional Financial Report Standards (godkjent av EU), og regnskapslovens paragraf 3-9.
I samsvar med krav i norsk regnskapslovgivning, regnskapslovens paragraf 4-5, er
årsregnskapet for 2023 utarbeidet under forutsetning om fortsatt drift.
Konsernet og morbanken har god inntjening, god soliditet, samt tilfredsstillende likviditet og innskuddsdekning.
Redegørelse for årsregnskapet
NOK MILL
KONSERN 2023 KONSERN 2022 MORBANK 2023 MORBANK 2022
Netto renteinntekter 3 627 2 556 3 260 2 260
Netto provisjons- og andre inntekter 1 487 1 234 951 798
Netto inntekter finansielle investeringer 183 274 858 575
Driftskostnader 1 908 1 637 1 278 1 147
Tap 116 63 71 54
Resultat før skatt 3 273 2 364 3 720 2 432
Skatt 725 513 671 459
Årsresultat 2 548 1 851 3 049 1 973
Også gennom dette året har det vært sterk konkur-
ranse om utlånskundene, med press på rentevilkårene.
I tillegg påvirkes netto renteinntekter av bankens
innlånskostnad (fundingkostnad i pengemarkedet),
samt vekst i utlåns- og innskuddsvolum.
Bankens innlånskostnad har, som følge av økte
pengemarkedsrenter, steget gennom hele året. Gjen-
nomsnittlig innlånskostnad var ved inngangen av 2023
3,88 %, mens den ved utgangen av året var på 5,46 %.
Norges Bank har økt styringsrenten seks ganger i løpet
av året – fra 2,75 % 01.01.23 til 4,50 % per 31.12.23. Banken
har fulgt opp med seks renteendringer i løpet av året,
inntil 1,75 prosentpoeng på utlånsprodukter.
Morbankens utlånsmargin målt mot pengemarkeds-
renten (NIBOR) har falt gennom hele året som følge av
økte pengemarkedsrenter fram til siste kvartal, hvor
den har økt noe. Innskuddsmarginen har gennom året
hatt motsatt utvikling og har steget gennom året, men
med fall igen i siste kvartal. Konsernets samlede netto
renteinntekter har dermed økt med 1 071 mill. kroner
fra 2022 til 2023.
Utlånsveksten i 2023 er 3,8 % i personmarkedet og hele
15,5 % i bedriftsmarkedet. I beregningen av vekst er nye
lån gitt av banken, som i ettertid er solgt til alliansens
kredittforetak, også tatt med. Bakgrunnen for veksten
i bedriftsmarkedet er dels en strategisk prioritering av
dette segmentet, det at vi tar markedsandeler, gode
markedsmuligheter og positiv økonomisk utvikling i
landsdelen. Utlånsveksten i 2023 vurderes som god.
Utviklingen i netto renteinntekter påvirkes også av
overførte lån til alliansens kredittforetak SpareBank
1 Boligkreditt AS og SpareBank 1 Næringskreditt AS.
Inntektene på 116 mill. kroner fra den overførte porte-
føljen er ført under provisjonsinntekter. Tilsvarende tall
for 2022 var 217 mill. kroner.
Netto renteinntekter
Resultatutvikling
96
Årsberetning
Utvikling i netto renteinntekter inkludert formidlingsprovisjon, og
i forhold til gennomsnittlig forvaltningskapital de siste 10 årene:
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023
1 426
343
260
177
245
260
264
347
400
116
1 512
1 644
1 770
1 896
2 097
2 068
2 014
3 627
217
2 556
Netto renteinntekter Provisjon fra formidlingslån
Prosent gjennomsnittling forvaltningskapital
2,21 %
2,11 %
2,04 %
2,15 % 2,12 %
2,17 %
2,09 %
2,01 %
2,26 %
2,94 %
SpareBank 1 Nord-Norge har et mål om å øke inntek-
tene gennom et bredt produktspekter også fra
områder uten kredittrisiko, herunder sparing, plasser-
ing og forsikring. I tillegg skal datterselskapene bidra til
økte inntekter innenfor objektsfinansiering, eiendoms-
megling og regnskapstjenester.
I 2023 utgorde netto provisjons- og andre inntekter
28 % av de totale inntektene fra konsernets kjernevirk-
somhet. Tilsvarende tall for 2022 var 30 %.
Provisjonsinntektene fra SpareBank 1 Boligkreditt og
Næringskreditt falt med 102 mill. kroner i 2023, på grunn
av økte fundingkostnader også i disse selskapene.
NOK MILL
2023 2022 ENDRING
Inntekter formidlingslån 115 217 102
Inntekter forsikring 203 201 2
Inntekter betalingsformidling 282 257 25
Inntekter eiendomsmegling 110 107 3
Inntekter regnskapshonorar 292 218 74
Andre inntekter 485 234 251
Sum 1 487 1 234 253
Utviklingen på øvrige provisjons- og andre inntekter siste året er som følger:
Konsernet har over tid arbeidet aktivt med ulike tiltak for å bedre inntjening innenfor dette området.
Netto provisjons- og andre inntekter
97
Årsberetning
INNTEKTER FRA EIERINTERESSER
I konsernregnskapet innarbeides resultatandeler fra
tilknyttede- og felleskontrollerte selskaper etter egen
-
kapitalmetoden. Konsernets andel av de respektive
selskapers resultater framkommer på linjen «Inntekter
fra eierinteresser» i resultatregnskapet, som inngår i
«Netto inntekter fra finansielle investeringer.»
De mest sentrale eierinteressene er kommentert
nedenfor.
• Konsernets resultat for 2023 er påvirket av andel av
resultatet i SpareBank 1 Gruppen. Resultatet for 2023
er sterkt påvirket av et urolig verdipapirmarked,
samt økning i skadeprosenter som følge av uvær
og høyere reiseaktivitet. I tillegg er det foretatt en
vesentlig nedskrivning av eierandel i et tilknyttet
selskap. Resultatandel i 2023 er på –41 mill. kroner
(175 mill. kroner).
• SpareBank 1 Forvaltning AS forvalter og utvikler
alliansenes spareprodukter og sine allerede sterke
konsepter og merkevarer, som for eksempel ODIN.
Resultatandel for 2023 er 22 mill. kroner (23 mill.
kroner).
• Resultatet i SpareBank 1 Betaling er sterkt påvirket
av eierandelen selskapet har i Vipps AS. Driftsun
-
derskudd fra Vipps er innarbeidet i regnskapet til
SpareBank1 Betaling. SpareBank 1 Nord-Norges andel
av resultatet for 2023 er et underskudd på 31 mill.
kroner (overskudd 12 mill. kroner).
• SpareBank 1 Kreditt som er produktselskapet for
kredittkort og forbrukslån i alliansen, leverer en
resultatandel i 2023 på –12 mill. kroner (9 mill. kroner).
• Resultatet i SpareBank 1 Boligkreditt er påvirket av
årets økende rentenivå. Resultatandelen til SNN er på
65 mill. kroner (1 mill. kroner).
De felleseide selskapene i SpareBank 1-alliansen har svak-
ere inntjening i år enn tidligere. Etter styrets vurdering
foreligger det videre betydelige underliggende verdier i
disse selskapene. De gennomførte fusjonene synliggør i
noen grad slike underliggende verdier.
AKSJER
Konsernets aksjeportefølje per 31.12.23 utgør 1 364 mill.
kroner (1 528 mill. kroner).
Porteføljen har i løpet av året i hovedsak bestått av
aksjeposter i Visa, BN Bank, SpareBank 1 Markets, og
SpareBank 1 Helgeland. I tillegg til en portefølje av
fondsobligasjoner som regnskapsmessig er klassifisert
som aksjer.
Aksjeporteføljen har hatt et netto positivt resultat-
bidrag på 105 mill. kroner siste året.
Samlet verdi på aksjer relatert til Visa er per 31.12.23 på
37 mill. kroner (166 mill. kroner). Aksjene i BN Bank har
en verdi på 561 mill. kroner per 31.12.23 (512 mill. kroner).
og egenkapitalbevisene i SpareBank 1 Helgeland har en
verdi på 712 mill. kroner (648 mill. kroner).
Fram til desember 2023 ble aksjene i SpareBank 1
Markets behandlet som aksjer til virkelig verdi. Etter at
kapitalmarkedsvirksomheten i banken ble overført til
SB 1 Markets i desember er eierandel i selskapet økt fra
12,2 % til 18,1 %, og blir nå behandlet regnskapsmessig
som et tilknyttet selskap.
SERTIFIKATER, OBLIGASJONER,
DERIVATER OG VALUTA
Konsernets beholdning av sertifikater og obligasjoner
per 31.12.23 utgør 18 189 mill. kroner (18 067 mill. kroner).
Etter en oppgang i kredittpremier i første halvdel av
året som ga negativ verdiendring på porteføljen, gikk
kredittpremier noe ned igen i siste halvdel av året med
positiv resultateffekt. Ved utgangen av året er det en
netto negativ verdiendring på 10 mill. kroner for året.
Porteføljens tilhørende derivater og valutaeffekter
har hatt positiv verdiøkning gennom året med 49 mill.
kroner, som medfører et netto gevinst i 2023 på 39 mill.
kroner.
NOK MILL 2023 2022 ENDRING
Inntekter fra eierinteresser –56 204 260
Aksjeutbytter 101 90 11
Netto gevinst/verdiendringer aksjer 105 21 84
Netto gevinst/verdiendringer sertifikater, obigasjoner, valuta og derivater 39 –38 77
Netto gevinst/verdiendringer utlån til virkelig verdi –6 –3 3
Netto inntekter på finansielle investeringer 183 274 91
Netto inntekter fra finansielle investeringer
98
Årsberetning
DRIFTSKOSTNADER
UTVIKLING KOSTNADSPROSENT DE SISTE 10 ÅRENE
NOK MILL
2023 2022 ENDRING
Lønn 786 649 137
Pensjon 61 56 5
Sosiale kostnader 153 139 14
Administrasjonskostnader 530 485 45
Avskrivninger driftsmidler 88 92 4
Driftskostnader eiendommer 21 20 1
Andre driftskostnader 269 196 73
Sum kostnader 1 908 1 637 271
Konsernets kostnader i 2023 er 17 % høyere enn i 2022.
Kostnadsprosent
202220212020201920182017201620152014
44,4 %
49,3 %
42,9 %
41,2 %
43,1 %
39,8 %
40,0 %
40,6 %
40,3 %
2023
36,0 %
Konsernets langsiktige kostnadsmål er en kostnadsprosent på 40 % eller lavere. Per 31.12.23 er dette forholdstallet
for konsernet 36,0 % (40,6 %).
Ved utgangen av 2023 er det 956 årsverk i konsernet (inklusive timelønnede), 104 flere enn i 2022, herav 13 i morbank
og 91 i datterselskapene.
99
Årsberetning
Konsernets netto tap på utlån for 2023 utgør 116 mill.
kroner (63 mill. kroner), som fordeler seg med –11 mill.
kroner (7 mill. kroner) fra personmarkedet, og 127 mill.
kroner (56 mill. kroner) fra bedriftsmarkedet.
Sum tapsavsetninger på utlån og garantier per 31.12.23
utgør 813 mill. kroner, som er 78 mill. kroner høyere
enn ved utgangen av fjoråret, 735 mill. kroner. Tapsav-
setninger på utlån utgør 0,80 % (0,77 %) av konsernets
samlede brutto utlån og 0,56 % (0,54 %) av brutto utlån
til kunder, inklusive lån overført SB1 Boligkreditt og SB1
Næringskreditt.
Konsernets samlede tapsavsetninger på trinn 3 på utlån
og garantier per 31.12.23 er 271 mill. kroner (190 mill.
kroner). Dette tilsvarer en avsetningsgrad på 32 %
(33 %) av misligholdte og tapsutsatte engasjement.
Tapsavsetninger på trinn 1 og 2 på utlån og garantier
per 31.12.23 utgør 542 mill. kroner (546 mill. kroner).
Underliggende tap er fortsatt lave. Bankens utlåns-
portefølje er så langt lite preget av en usikker
makroøkonomisk situasjon, men vi observerer noe
negativ migrering på enkeltkunder, og at enkelte brans-
jer har større utfordringer enn andre. Det er imidlertid
fortsatt en begrenset negativ migrering i porteføljen
og det er ingen signifikant økning i tap og mislighold.
Det kan henge sammen med at konsernet i de senere
år har jobbet systematisk med å ta ned risikoen i
utlånsporteføljen. Videre er konsernets utlånsportefølje
preget av boliglån, og som nevnt ovenfor er banken
eksponert mot bransjer som i liten grad er negativt
påvirket av dagens makroøkonomiske situasjon.
Konsernets skattekostnad for 2023 er estimert til
725 mill. kroner (513 mill. kroner). Grunnlaget for skatt
er redusert med permanente forskjeller mellom
regnskaps- og skattemessig behandling av enkelte
balanseposter, samt effekter av fritaksmetoden.
Tap og mislighold
på utlån
Skatt
100
Årsberetning
Utdelingen innebærer en lik utdelingsgrad til bankens
EK-beviseiere og til samfunnskapitalen. Utdelings-
graden utgør til sammen 50,7 % (91,8 %) av morbankens
årsresultat og 61,6 % (99,3 %) av konsernets årsresultat.
Ved vurderingen av foreslått utbytte er det foretatt
grundige vurderinger av konsernets soliditet, likviditet
og finansielle utvikling, herunder stresstester som viser
konsekvenser av negative scenarioer. Disse vurderin-
gene tilsier at foreslått utbytte er forsvarlig. Per 31.12.23
er kapitaldekningen, etter foreslått utbytte, vesentlig
høyere enn både regulatoriske krav og interne mål.
Dette innebærer at den tapsabsorberende evnen er
stor. Det gøres likevel oppmerksom på at Finanstil-
synet kan, når hensynet til finansforetakets soliditet
tilsier det, gi banken pålegg om ikke å dele ut utbytte
eller om å dele ut mindre enn det som er foreslått av
styret eller vedtatt av representantskapet
Banken vil fortsatt legge vekt på å gi en konkur-
ransedyktig direkteavkastning for bankens eiere.
Fremtidig utdelingsgrad vil likevel måtte ta hensyn til
konsernets kapitaldekning og mulighetene for fremti-
dig lønnsom vekst.
Styret anbefaler et utbytte på 1 516 mill. kroner, tils-
varende 61,6 % av konsernets resultat, og 7,00 kroner
per egenkapitalbevis (EKB). Utbytte utbetales til de
egenkapitalbeviseiere som er registrert som eiere per
14.03.24. Bankens egenkapitalbevis noteres ex utbytte
15.03.24. Egenkapitalbeviseiernes andel av egenka-
pitalen (eierbrøken) endres ikke, og er per 01.01.24
beregnet til 46,36 %.
Den foreslåtte resultatdisponeringen for 2023 tar utgangspunkt i konsernets overskudd etter skatt, justert for
påløpte renter til utstedte fondsobligasjonslån. Etter dette er majoritetseiernes andel av overskuddet fordelt
mellom egenkapitalbeviseierne og bankens samfunnsmessige eide kapital, i henhold til den relative fordeling av
egenkapitalen mellom eiergrupperingene i morbanken per 01.01.23, henholdsvis 46,36 % og 53,64 %.
Basert på dette foreslår Styret overfor bankens representantskap følgende resultatdisponering for 2023:
Disponering av overskudd
Disponering av resultat
NOK MILL 31.12.23 31.12.22 ENDRING
Konsernets resultat etter skatt 2 520 1 824 696
Rentekostnader fondsobligasjon 60 37 23
Resultat til disponering 2 460 1 787 573
Avsatt kontantutbytte per EK-bevis (NOK) 7,00 8,20 -1,20
Avsatt kontantutbytte 703 823 -120
Avsatt til utjevningsfond 438 5 433
Sum til EK-beviseierne 1 141 828 313
Andel av resultat 46,36 % 46,36 % 0,00 %
Avsatt til samfunnsutbytte 813 953 -140
Avsatt til Sparebankens fond 506 6 500
Sum til samfunnseid kapital 1 319 959 360
Andel av resultat 53,64 % 53,64 % 0,00 %
Sum disponert 2 460 1 787 673
Tilbakeholdt andel resultat konsern 38,4 % 0,7 % 37,7 %
Tilbakeholdt andel resultat morbank 49,3 % 8,2 % 41,1 %
Utdelingsgrad resultat konsern 61,6 % 99,3 % -37,7 %
Utdelingsgrad resultat morbank 50,7 % 91,8 % -41,1 %
101
Årsberetning
Kontantstrømoppstilling
Per 31.12.23 er utlån på til sammen 45 mrd. kroner (39 mrd. kroner) solgt til SpareBank 1 Boligkreditt, og 0,1 mrd.
kroner (0,3 mrd. kroner) er solgt til SpareBank 1 Næringskreditt. Disse lånene, også kalt formidlingslån, fremkommer
ikke som utlån i bankens balanse.
Balanseutvikling
NOK MILL 31.12.23 31.12.22 ENDRING
Utlån PM 92 823 89 406 5,3 %
Utlån BM 50 615 43 837 7,4 %
Sum utlån inkl. formidlingslån 143 438 133 243 6,0 %
Sum utlån ekskl. formidlingslån 98 789 93 513 3,9 %
Innskudd PM 43 818 42 426 3,8 %
Innskudd BM
1
38 677 37 058 5,1 %
Sum innskudd 82 495 79 484 4,4 %
Innskuddsdekning ekskl. formidlingslån 83,5 % 85,0 % 0,4 %
Forvaltningskapital 128 138 122 521 2,8 %
1
Inkl. offentlige marked
Ved nye utlån legges det i særlig grad vekt på betalingsevne og tilfredsstillende sikkerhetsdekning, dette for å
holde kredittrisikoen på et akseptabelt nivå.
Det er sterk konkurranse, spesielt i boliglånsmarkedet, men konsernet er konkurransedyktig og tar markedsandeler.
Andelen utlån til personmarkedet utgør 67 % av totale utlån per 31.12.23 (67 %).
Samlet kontantstrøm fra driften i konsernet var på
2 752 mill. kroner (2 006 mill. kroner). Netto likvidi-
tetsendring fra virksomheten var 1 720 mill. kroner
(3 004 mill. kroner), mens resultat etter skatt for
konsernet utgorde 2 548 mill. kroner (1 851 mill. kroner).
Differansen skyldes i hovedsak utlånsvekst, samt økt
beholdning av sertifikater og obligasjoner. De samlede
investeringene i konsernet i 2023 utgorde –136 mill.
kroner (–201 mill. kroner). Årets investeringer har i stor
grad gått til felleskontrollerte virksomheter i alliansen.
Konsernets likviditetsbeholdning per 31.12.23 var på
1 251 mill. kroner (631 mill. kroner). Konsernets evne til
egenfinansiering av investeringer er god.
Det vises også til kontantstrømoppstillingen som finnes
som en del av årsregnskapet.
102
Årsberetning
Likviditet
Bankens viktigste finansieringskilde er innskudd fra
kunder. Ved utgangen av 2023 er innskuddsdekningen
(eksklusive formidlingslån) tilfredsstillende på 84 %
(85 %). Foruten ansvarlig kapital og kundeinnskudd,
representerer langsiktige innlån fra kapitalmarkedet i
hovedsak bankens øvrige finansiering. Bankens tilgang
på likviditet, og nøkkeltall for likviditet, er tilfredsstil-
lende.
Det er et mål for banken å holde likviditetsrisikoen
på et lavt nivå. Det følger av LCR-forordningen at
foretakene til enhver tid skal ha en likviditetsreserve
(Liquidity Coverage Ratio – LCR) på minst 100 prosent
for alle valutaer samlet. Det vil si at foretakenes
beholdning av likvide eiendeler minst skal tilsvare netto
likviditetsutgang i en situasjon med stress i penge- og
kapitalmarkedene 30 dager frem i tid. LCR per 31.12.23
er beregnet til 150 % (146 %).
I tillegg stilles det et generelt krav til at foretakene skal
ha stabil og langsiktig finansiering (Net Stable Funding
Ratio – NSFR). NSFR for konsernet er beregnet til 117 %
(120 %) per 31.12.23.
Soliditet og kapitaldekning
SpareBank 1 Nord-Norge skal til enhver tid være
ubestridt solid, samt tilfredsstille de regulatoriske
minstekrav til kapitaldekning. Konsernet har et mål for
ren kjernekapitaldekning på ett prosentpoeng over
regulatorisk minstekrav, noe som medfører en målsatt
ren kjernekapitaldekning ved utløpet av 2023 på 15,8 %.
SpareBank 1 Nord-Norge benytter IRB-modeller for
beregning av kapitalkrav for kredittrisiko. Bruk av
IRB stiller omfattende krav til bankens organisering,
kompetanse, risikomodeller og risikostyringssystemer.
Konsernet benytter proporsjonal konsolidering i kapit-
aldekningsrapporteringen av eierandelene i SpareBank
1 Boligkreditt AS, SpareBank 1 Næringskreditt AS,
SpareBank 1 Kreditt AS, BN Bank AS og SpareBank 1
Markets AS.
Konsernets rene kjernekapital er 1 116 mill. kroner
høyere per 31.12.23 enn per 31.12.22. Dette skyldes i
all hovedsak tilbakeholdt resultat, med bakgrunn i
foreslått utbytte på 62 % av konsernets årsresultat.
Totalt beregningsgrunnlag (Risk Weighted Assets –
RWA) har det siste året økt med 7,1 mrd. kroner, i all
vesentlighet på grunn av økt utlånseksponering.
Konsernets soliditet vurderes som god, sett opp
mot geldende og kommende regulatoriske krav og
risikoeksponering.
Kapitaldekning
KONSERN
31.12.23
KONSERN
31.12.22 ENDRING
MORBANK
31.12.23
MORBANK
31.12.22 ENDRING
Ren kjernekapitaldekning 17,1 % 17,3 % -0,1 % 20,0 % 21,7 % -1,7 %
Kjernekapitaldekning 18,9 % 18,3 % 0,6 % 21,8 % 23,0 % -1,2 %
Kapitaldekning 21,4 % 19,9 % 1,5 % 24,4 % 24,5 % -0,1 %
Uvektet kjernekapitalandel 7,9 % 7,4 % 0,5 % 11,0 % 10,5 % 0,5 %
Det har ikke oppstått hendelser etter balansedagen
som vurderes å ha vesentlig innvirkning på konsernets
resultat og/eller finansielle stilling.
Det er foreslått å dele ut kontantutbytte på 703 mill.
kroner av årets resultat til egenkapitalbeviseierne
i SpareBank 1 Nord-Norge og 813 mill. kroner i
samfunnsutbytte til den samfunnseide kapitalen. Fors-
laget er ikke vedtatt på balansedagen, og er derfor
ikke bokført som geld i balansen, men ligger fortsatt
som en del av egenkapitalen inntil endelig vedtak fra
Representantskapet foreligger i mars 2024.
Hendelser etter balansedagen
103
Årsberetning
Risiko- og kapitalstyringen i SpareBank 1 Nord-Norge skal understøtte konsernets strategiske
utvikling og måloppnåelse, og samtidig sikre finansiell stabilitet og forsvarlig formuesforvaltning.
Risikostyring og internkontroll
Året 2023 bar preg av en videreføring av den geopolitiske
og makroøkonomiske uroen som fulgte av Russlands
invasjon av Ukraina i 2022. I tillegg skapte krigen i Gaza
ytterligere usikkerhet i 2023. Erfaringer fra tidligere kriser,
og konsernets egne analyser og stress-tester, viser dog at
konsernets finansielle stilling er robust. Konsernet har over
tid hatt lav til moderat risikovilje, med tilhørende gode
strukturer for styring og kontroll av risikoeksponeringen.
Konsernet har soliditet, likviditet og en risikoprofil som
muliggør forretningsstrategisk måloppnåelse, også i
utfordrende makrosituasjoner.
Les mer om risikostyring og internkontroll i SpareBank
1 Nord-Norge i redegørelse for foretaksstyring, regn-
skapsnote om finansiell risikostyring, samt konsernets pilar
3-rapport.
Regulatoriske rammebetingelser
Sentrale endringer i 2023 og varslede endringer i
kommende år kan kort oppsummeres til:
Kapital/soliditet
Motsyklisk kapitalbuffer: Som følge av covid-19 ble
det motsykliske kapitalbufferkravet (MKB) i mars 2020
redusert fra 2,5 % til 1 %. I 2021 og første del av 2022 ble
motsyklisk kapitalbuffer økt tre ganger, med til sammen 1,5
prosentpoeng. Siste endring trådte i kraft 31. mars 2023,
og bufferkravet er igen på maksimalt nivå (2,5 %).
Systemrisikobuffer: Finansdepartementet besluttet
i desember 2022 at systemrisikobufferkravet holdes
uendret på maksimalt nivå (4,5 %). Dette er opprettholdt
gennom 2023. Overgangsordningen for implementering
av økt systemrisikobufferkrav (fra 3 % til 4,5 %) for foretak
som benytter standardmetoden, herunder blant annet
SpareBank 1 Finans Nord-Norge, gikk ut ved årsslutt 2023.
Videre har Sverige og Danmark nå anerkjent dette norske
systemrisikobufferkravet. Finland har delvis anerkjent
kravet. Kravet gelder institusjoners eksponeringer i Norge.
Risikovektgulv: Finansdepartementet besluttet i desem-
ber 2022 at tidligere fastsatte risikovektgulv (20 % for
boliglån og 35 % for næringseiendomslån) videreføres på
samme nivå. Dette er opprettholdt gennom 2023.
Pilar 2-vedtak (SREP): I desember 2023 fattet Finans-
tilsynet et nytt pilar 2-vedtak (SREP) for SpareBank 1
Nord-Norge. Fra og med 31. desember 2023 er pilar
2-kravet 1,4 %. Dette er en reduksjon med 0,1 prosent-
poeng fra tidligere krav (1,5 %). Videre skal minstekravet
oppfylles med minimum 56,25 % ren kjernekapital og minst
75 % kjernekapital, i henhold til CRR2. Også dette repre-
Generelt
Etablert oppfølging internt i SpareBank 1 Nord-Norge
Endringstakten i regulatoriske krav er høy, og forventes
å vedvare fremover. Konsernet identifiserer, vurderer og
tilpasser seg regulatoriske endringer løpende.
Dette for å sikre:
• Etterlevelse av de regulatoriske kravene.
• Håndtering av forretningsmessige
implikasjoner.
Konsernet har etablert en tett oppfølging av
regulatoriske endringer gennom blant annet:
• Compliancekomité.
• Felles samarbeid på tvers av
foretakene i SpareBank 1-alliansen («Regulatorisk
radar»).
• Kvartalsvis rapportering til styret både fra første og
andre forsvarslinje knyttet til regulatoriske endringer,
herunder innhold, tidslinje for
iverksettelse og implikasjoner, samt etterlevelse.
• Årlig rapportering til styret (ICAAP) knyttet til regu-
latoriske endringer, herunder innhold, tidslinje for
iverksettelse og implikasjoner, samt etterlevelse.
Sentrale regulatoriske endringer i 2023 og fremover
104
Årsberetning
senterer en lettelse fra tidligere. Konsernets pilar 2-krav er
fortsatt det laveste blant sammenlignbare finanskonsern.
I tillegg har Finanstilsynet en forventning om en kapi-
talkravsmargin (P2G) på ett prosentpoeng (uendret fra
tidligere).
MREL: Finanstilsynet har i 2023 oppdatert og fastsatt
minstekrav til summen av ansvarlig kapital og
konvertibel geld (MREL) for SpareBank 1 Nord-Norge.
Bankens bindende krav pr. 31. desember 2023 er fastsatt
til 35,20 prosent av det til enhver tid geldende justerte
risikovektede beregningsgrunnlaget. Pr. 31. desember
2022 utgorde bindende MREL-krav MNOK 31 654.
CRR3/CRD6: Innføring av nye standardmetoder og
IRB-parametergulv mv. har de siste årene vært utsatt
flere ganger. Det har i 2023 kommet flere avklaringer på
området, både i relasjon til teknisk innretting og tidslinje.
Forventet implementeringstidspunkt er 1. januar 2025, med
overgangsregler frem til 2030.
Kapitalstrukturen i sparebanksektoren: EBA har over
tid vurdert norske kapitalinstrumenter. På bakgrunn av
tilbakemeldinger fra EBA satte regeringen i august 2023
ned et utvalg som skal vurdere kapitalstrukturen i norske
sparebanker. Et av målene for utredningen er å bidra til at
sparebankene også fremover har egenkapitalinstrumenter
som er av tilstrekkelig god kvalitet til å dekke tap som kan
oppstå, og som er i tråd med det europeiske kapitalkravs-
regelverket. Utvalget skal levere sin utredning innen 27.
september 2024.
Kreditt
Utlånsforskriften: Finansdepartementet vedtok i
desember 2022 enkelte endringer i utlånsforskriften.
Endringene trådte i kraft 1. januar 2023, og innebærer
blant annet lettelse i kravet knyttet til rentestresstest.
Videre ble reguleringen, fra 1. juli 2023, utvidet til å også
gelde lån til forbruker med annet pant enn bolig, som
bil- og båtlån.
IRB-området: Nye retningslinjer fra EBA på IRB-området
var geldende fra starten av 2022. Med bakgrunn i
dette publiserte Finanstilsynet i juni 2021 et rundskriv
om IRB-modeller. Finans Norge har i to omganger gitt
sine merknader til Finanstilsynets utkast til IRB-rundskriv.
Begge gangene har næringen, med utgangspunkt i
nevnte retningslinjer fra EBA og geldende EØS-regler,
gitt grundige innsigelser til rundskrivet. På bakgrunn av
dette sendte Finansdepartementet i januar 2022 et brev
til Finanstilsynet om saken, hvor det gis avklaringer til
forståelsen av Finanstilsynets rundskriv. Klargøringen er
sentral i vurderingen av rundskrivets status. Det har ikke
kommet ytterligere avklaringer på området i 2023 eller
hittil i 2024.
Gjeldsinformasjonsforskriften: Per i dag inngår kun
usikret geld i geldsregisteret. I 2022 sendte Barne- og
familiedepartementet på høring et forslag til endringer
i geldsinformasjonsforskriften. Forslaget går ut på å
innlemme pantesikret geld i ordningen med geldsin
-
formasjon («geldsregisteret»). Høringsfristen gikk ut 14.
oktober 2022, men saken har fortsatt status som «Under
behandling».
Markedsrisiko
Renterisiko: I oktober 2022 publiserte EBA oppdaterte
retningslinjer og tekniske standarder knyttet til rente- og
spreadrisiko i bankboken. Ikrafttredelse av retningslin
-
jene som vedrører renterisiko ble geldende fra og
med 30. juni 2023 i EU. Endringene som retter seg mot
spreadrisiko er geldende i EU fra 31. desember 2023.
Finanstilsynet har bekreftet overfor EBA at endringene
skal implementeres i Norge, men ikke før høringsnotat
«Forslag til lov- og forskriftsendringer på finansmarked
-
sområdet» har trådt i kraft. Høringsfristen gikk ut 1. juni
2023, men saken har fortsatt status som «Under behan
-
dling».
Likviditet og finansiering
Modul for likviditetsrisiko: Finanstilsynet har publisert
en oppdatering av sin Modul for likviditetsrisiko. Modu
-
len følger oppbygningen og i hovedsak innholdet i
tidligere versjoner, men har enkelte utvidelser knyttet
til blant annet OMF-diversifisering og «klippe-risiko» i
relasjon til LCR.
Grønne obligasjoner: Finansdepartementet har sendt
Finanstilsynets forslag om nye regler for grønne obli
-
gasjoner på høring. Forslaget innebærer gennomføring
av ventede EØS-regler. Høringsfristen gikk ut 10. januar
2024, men saken har fortsatt status som «Under behan
-
dling».
ESG
Lov om bærekraftig finans: Lov om bærekraftig finans,
som gennomfører taksonomiforordningen og offentligg-
jøringsforordningen, trådte i kraft fra 1. januar 2023.
Andre områder
Ny finansavtalelov: Ny finansavtalelov trådte i kraft 1.
januar 2023, med enkelte overgangsregler frem til 1. juli
2023. Loven skal gi et sterkere forbrukervern og gennom-
fører en rekke nye EU-regler.
Ny finanstilsynslov: Finansdepartementet sendte i mars
2023 ny finanstilsynslov på høring. Mange bestemmelser
videreføres i praksis som i dag, men det foreslås enkelte
større prinsipielle endringer. Høringsfristen gikk ut 2. juni
2023, men saken har fortsatt status som «Under behan-
dling».
105
Årsberetning
Organisasjon og HR
Bærekraft og samfunnsansvar
I en urolig verden preget av kriser og uforutsette hendel-
ser, er det viktig å kontinuerlig utvikle organisasjonens
evne til å håndtere usikkerhet og endringer. Det er
vanskelig å vite hva som treffer samfunn og markedet
fremover, og organisasjonen har i 2023 utviklet et rammev-
erk for å bedre forstå og å agere på globale og lokale
skift i ulike tidshorisonter. Levedyktighet i fremtiden krever
handlinger i dag.
SpareBank 1 Nord-Norge har i 2023 arbeidet målrettet
med å både beholde våre ansatte, og tiltrekke ny, kompe-
tent arbeidskraft. Det ble også etablert et nytt strategisk
rammeverk for arbeide med organisasjon og ansatte,
gennom etablering av et metodeverk for ansatteop-
plevelser. Arbeidet er tenkt som en sentral del av det
HR-strategiske arbeidet i konsernet.
SpareBank 1 Nord-Norge startet våren 2023 jakten på ny
konsernsjef. Rekrutteringsprosessen resulterte i at Hanne
Karoline Kræmer ble ansatt som ny konsernsjef fra 1. januar
2024.
Privatmarkedet kraftsamlet sine finanssentre i en
avdeling, og løftet sparing inn som egen avdeling under
konserndirektør for divisjonen. Det ble også gennomført
omorganisering og virksomhetsoverdragelser i datter-
selskapet SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge som
også fikk ny administrerende direktør, Johan-Thomas
Hegdahl. Det ble også godkjent og gennomført en
planlagt virksomhetsoverdragelsen for deler av SNN
Kapitalmarked til SpareBank 1 Markets AS, mot slutten av
året.
Organisasjon og HR omtales i større detalj i bærekrafts-
delen av denne årsrapporten, under delkapittelet Egen
arbeidsstokk.
Totalt sett vurderes endringene på det regulatoriske
området som omfattende, men håndterbare. Det er
ikke forventet at konsernet på kort eller mellomlang sikt
må foreta vesentlige endringer i forretningsmodell eller
strategi som følge av endringer i regulatoriske rammebe-
tingelser.
Som finanskonsern har SpareBank 1 Nord-Norge omfat-
tende påvirkning på både miljø og samfunn i landsdelen.
Det er derfor både et ansvar og en ambisjon å styrke den
positive påvirkningen, og minimere den negative.
Verden står overfor store klimarelaterte endringer. I tillegg
til skade på både natur og samfunn, er endringene noe
som også påvirker finansiell stabilitet. Endringene, med
tilhørende nasjonal og internasjonal klimapolitikk, vil derfor
påvirke konsernets evne til å drive lønnsomt i fremtiden.
Også på rapporteringssiden stilles det nye og strengere
krav både til oss, til kundene og samarbeidspartnerne
våre, når det gelder bærekraft. SpareBank 1 Nord-Norge
ble fra regnskapsåret 2022 pliktig til å rapportere i
henhold til Åpenhetsloven, og vil fra 2024 treffes av flere
nye rapporteringskrav som en konsekvens av endringer i
Regnskapsloven.
Bærekraft og ESG-risiko er derfor en vesentlig del av
både konsernets forretningsstrategi og risikostrategi. I
2023 har SpareBank 1 Nord-Norge særlig fokusert på to
områder; det ene har vært å sette en utslippsambisjon for
konsernets finansierte utslipp, det andre har vært å tolke
og forstå nye rapporteringskrav.
Konsernet har et vedtatt mål om netto nullutslipp innen
2040. Planen for hvordan dette skal oppnås ble vedtatt
i desember 2023. Bærekraftsrapporteringen for regn-
skapsåret 2023 vil representere en overgang fra den
tidligere anvendte standarden, GRI (Global Reporting
Initiative), og det som vil bli den nye standarden fra og
med regnskapsåret 2024, CSRD (Corporate Sustainability
Reporting Directive).
Konsernet har påbegynt arbeidet med en dobbel vesen-
tlighetsanalyse som er tilpasset CSRD og de tilhørende
rapporteringsstandardene ESRS (European Sustainability
Reporting Standards). I løpet av 2024 vil flere tilpasninger
gøres for å sikre etterlevelse av de nye standardene.
Bærekraft vil inngå i flere av kapitlene i denne årsrappor-
ten, i tillegg til at et eget kapittel omhandler bærekraft
fordelt på konsernets vesentlige temaer fra vesentlighet-
sanalysen.
Redegørelse om konsernets arbeid med åpenhets-
loven finnes i bærekraftsbiblioteket på snn.no.
Oppsummert
106
Årsberetning
SpareBank 1 Nord-Norge følger den norske anbefalingen
for eierstyring og selskapsledelse, utgitt av Norsk anbefal-
ing for eierstyring og selskapsledelse, NUES.
Anbefalingen inneholder følgende punkter:
1. Redegørelse for eierstyring og selskapsledelse
2. Virksomhet
3. Selskapskapital og utbytte
4. Likebehandling av eiere
5. Fri omsettelighet
6. Generalforsamlingen
7. Valgkomité
8. Bedriftsforsamling og styret, sammensetning og
uavhengighet
9. Styrets arbeid
10. Risikostyring og internkontroll
11. Godtgørelse til styret
12. Lønn og annen godtgørelse til ledende personer
13. Informasjon og kommunikasjon
14. Selskapsoverdragelse
15. Revisor
En gennomgang av punktene og en redegørelse for
eventuelle avvik fra anbefalingene finnes på våre nettsider,
under Rapporter og presentasjoner.
Redegørelse om foretaksstyring
De finansielle målsettingene og ambisjonene står fast
også for 2024 og er som følger:
• Vi skal levere en egenkapitalavkastning på linje med de
beste av sammenlignbare finanskonsern
• Kostnadsprosenten vår skal være under 40 %
• Vi skal ha ren kjernekapitaldekning på 1 %-poeng over
regulatorisk minimum
• Vi skal ha en utbyttegrad på minimum 50 %
Konsernets markedsposisjon og finansielle stilling er god.
Konsernet har gennom flere år forbedret vår bankdrift og
leverer resultater som en av de beste bankene i Norden.
Det høye rentenivået og de økonomiske utsiktene gør
at utsiktene for 2024 er mer utfordrende enn de har
vært i 2023. Til tross for en mer krevende makroøkono-
misk situasjon har konsernet et godt utgangspunkt. Vi
kan kapitalisere på det grunnlaget som er lagt, ved å
videreføre et sterkt kunde- og kostnadsfokus til beste
for kunder, ansatte, eiere og samfunn. Ambisjonen er å
bedre kundetilfredsheten, øke effektiviteten og vinne nye
markedsandeler. I dette arbeidet vektlegges synliggøring
av konsernets lokale tilnærming til kunder og markedsom-
råder.
Årsregnskapet for 2023 er avlagt under forutsetning om
fortsatt drift. Konsernets langsiktige strategiske plan og
resultatprognoser for de nærmeste årene ligger til grunn
for dette.
SpareBank 1 Nord-Norges resultat for 2023 betegnes
som godt, og konsernet er i en sunn og god finansiell
stilling. Den økonomiske usikkerheten er økt noe, men det
er grunn til en forsiktig optimisme gitt at rentetoppen
formodentlig er nådd.
Den underliggende kraften i nordnorsk økonomi er
fortsatt god, og banken ser gode muligheter for fortsatt
vekst og positiv utvikling for oss og for landsdelen, der vi
som den viktigste og største finansinstitusjonen kan bidra
– for Nord-Norge.
Styret takker alle konsernets medarbeidere for stor
arbeidsvilje og innsats i 2023. Dette er et viktig bidrag til
utviklingen av SpareBank 1 Nord-Norge. Styret takker også
konsernets kunder og forretningsforbindelser for samar-
beidet i 2023. Og til slutt takker styret fratrådt konsernsjef
Liv B. Ulriksen for verdifull innsats gennom flere år.
Oppsummering og fremtidsutsikter
107
Årsberetning
Årsregnskap 2023
108
Årsregnskap 2023
Årsregnskap 2023
109
Årsregnskap 2023
ÅRSREGNSKAP – RESULTATREGNSKAP

MORBANK |  |  | KONSERN
2022 | 2023 | BELØP I MILL. KRONER | NOTER | 2023 | 2022
3 540 | 6 214 | Renteinntekter | 19 | 6 561 | 3 824
1 280 | 2 954 | Rentekostnader | 19 | 2 934 | 1 268
2 260 | 3 260 | Netto renteinntekter |  | 3 627 | 2 556
849 | 784 | Provisjonsinntekter | 20 | 1 045 | 1 088
56 | 67 | Provisjonskostnader | 20 | 90 | 79
5 | 234 | Andre inntekter | 20 | 532 | 225
798 | 951 | Netto provisjons- og andre inntekter |  | 1 487 | 1 234
90 | 101 | Utbytte | 21 | 101 | 90
506 | 610 | Inntekt av eierinteresser | 21 | -56 | 204
–21 | 147 | Gevinst/tap og netto verdiendringer på finansielle eiendeler | 21 | 138 | –2 0
575 | 858 | Netto inntekter fra finansielle eiendeler |  | 183 | 274
3 633 | 5 069 | Sum netto inntekter |  | 5 297 | 4 064
541 | 619 | Personalkostnader | 22, 23, 24 | 1 000 | 844
606 | 659 | Andre driftskostnader | 23, 31, 32 | 908 | 793
1 147 | 1 278 | Sum kostnader |  | 1 908 | 1 637
2 486 | 3 791 | Resultat før tap på utlån og garantier |  | 3 389 | 2 427
54 | 71 | Tap på utlån og garantier | 13 | 116 | 63
2 432 | 3 720 | Resultat før skatt |  | 3 273 | 2 364
459 | 671 | Skatt | 25 | 725 | 513
1 973 | 3 049 | Resultat for regnskapsåret |  | 2 548 | 1 851
|  | Resultatet for regnskapsåret tilordnes: |  |  |
|  | Kontrollerende interesses andel |  | 2 521 | 1 824
|  | Ikke-kontrollerende interesses andel |  | 27 | 27
|  | Resultat per egenkapitalbevis |  |  |
8,98 | 14,08 | Resultat per egenkapitalbevis, justert for renter fondsobligasjoner 1) | 41 | 11,52 | 8,25

Utvidet resultatregnskap |  |  |
1 973 | 3 049 | Resultat for regnskapsåret |  | 2 548 | 1 851
|  | Poster som ikke vil bli reklassifisert til resultat |  |  |
|  | Andel utvidet resultat fra felleskontrollert virksomhet | 30 | 6 | 4
|  | Sum |  | 6 | 4
|  | Poster som vil bli reklassifisert til resultat |  |  |
|  | Andel utvidet resultat fra felleskontrollert virksomhet | 30 | –92 | 81
|  | Sum |  | –92 | 81
1 973 | 3 049 | Totalresultat for regnskapsåret |  | 2 462 | 1 936

1)
Resultat, justert for renter fondsobligasjoner, multiplisert med egenkapitalbeviseiernes andel av resultat dividert på antall egenkapitalbevis.
110
Årsregnskap 2023
ÅRSREGNSKAP – BALANSE

MORBANK |  |  | KONSERN
31.12.22 | 31.12.23 | BELØP I MILL. KRONER | NOTER | 31.12.23 | 31.12.22
|  | Eiendeler |  |  |
145 | 402 | Kontanter og fordringer på sentralbanker |  | 402 | 145
8 654 | 9 300 | Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner | 10 | 2 304 | 1 787
84 205 | 89 086 | Netto utlån til og fordringer på kunder | 11, 13, 14 | 98 032 | 92 850
1 513 | 1 359 | Aksjer og andeler | 21, 29 | 1 364 | 1 528
18 069 | 18 187 | Sertifikater og obligasjoner | 21, 28 | 18 189 | 18 073
1 458 | 1 422 | Finansielle derivater | 16, 21 | 1 422 | 1 458
1 492 | 1 594 | Investering i konsernselskaper | 30 |  |
3 597 | 4 164 | Investering i tilknyttede selskap og felleskontrollert virksomhet | 30 | 4 858 | 4 861
406 | 402 | Eiendom, anlegg og utstyr | 31 | 811 | 829
|  | Immatrielle eiendeler | 33 | 193 | 118
583 | 504 | Andre eiendeler | 34 | 563 | 670
120 122 | 126 420 | Sum eiendeler |  | 128 138 | 122 319
|  | Gjeld |  |  |
1 186 | 1 165 | Gjeld til kredittinstitusjoner | 10 | 1 164 | 1 185
79 566 | 82 560 | Innskudd fra og geld til kunder | 35 | 82 495 | 79 484
15 336 | 13 970 | Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer | 36 | 13 970 | 15 336
1 259 | 1 198 | Finansielle derivater | 16 | 1 198 | 1 259
2 814 | 3 055 | Andre forpliktelser | 24, 25, 37 | 3 703 | 3 389
|  | Utsatt skatt | 25 | 51 | 25
5 718 | 8 367 | Ansvarlig lånekapital | 38 | 8 367 | 5 718
105 879 | 110 315 | Sum geld |  | 110 948 | 106 396
|  | Egenkapital |  |  |
2 650 | 2 650 | Eierandelskapital og overkursfond | 41 | 2 650 | 2 650
600 | 1 250 | Fondsobligasjon | 42 | 1 250 | 600
3 676 | 4 238 | Utjevningsfond | 41 | 4 628 | 4 347
7 317 | 7 967 | Grunnfondskapital | 41 | 8 417 | 8 095
|  | Ikke-kontrollerende interesser | 41 | 245 | 231
14 243 | 16 105 | Sum egenkapital |  | 17 190 | 15 923
120 122 | 126 420 | Sum egenkapital og geld |  | 128 138 | 122 319

Tromsø, 20. februar 2024
Styret og konsernsjef i SpareBank 1 Nord-Norge
Dette dokumentet er elektronisk signert, se bekreftelse etter revisors beretning.
111
Årsregnskap 2023
ÅRSREGNSKAP – ENDRINGER I EGENKAPITALEN
Morbank
BELØP I MILL. KRONER
EIER-
ANDELS-
KAPITAL
OVERKURS-
FOND
FONDS-
OBLIGASJON
UTJEVNINGS-
FOND
SAMFUNNS-
EID KAPITAL
SUM
EGENKAPITAL
Egenkapital 01.01.22 1 807 843 780 3 824
7 487
14 741
Totalresultat for regnskapsåret
Resultat for regnskapsåret 915 1 058 1 973
Utvidede resultatposter:
Totalresultat for regnskapsåret 915 1 058 1 973
Transaksjoner med eierne
Utbetalt utbytte for 2021/Utdelinger
–1 044 –1 208 –2 252
Årets renter hybridkapital
–17 –20 –37
Tilbakebetaling fondsobligasjon, andre
føringer mot EK
–180 –2 –182
Sum transaksjoner med eierne
–180 –1 063 –1 228 –2 471
Egenkapital 31.12.22
1 807 843 600 3 676 7 317 14 243
Totalresultat for regnskapsåret
Resultat for regnskapsåret
1 414 1 635 3 049
Utvidede resultatposter:
Totalresultat for regnskapsåret
1 414 1 635 3 049
Transaksjoner med eierne
Utbetalt utbytte for 2022/Utdelinger
–824 –952 –1 776
Årets renter hybridkapital
–28 –32 –60
Utstedelse fondsobligasjon, andre føringer
mot EK
650 1 –2 649
Sum transaksjoner med eierne
650 –851 –986 –1 187
Egenkapital 31.12.23
1 807 843 1 250 4 238 7 967 16 105
112
Årsregnskap 2023

Konsern |  |  |  |  |  |  |  |
BELØP I MILL. KRONER |  |  |  |  |  |  |  |
Egenkapital 31.12.21 | 1 807 | 843 | 780 | 4 619 | 8 407 | 16 456 | 197 | 16 653
Andel implementeringseffekt SB 1 Gruppen * |  |  |  | –108 | –126 | –234 |  | –234
Egenkapital 01.01.22 | 1 807 | 843 | 780 | 4 511 | 8 281 | 16 222 | 197 | 16 419
Totalresultat for regnskapsåret |  |  |  |  |  |  |  |
Resultat for regnskapsåret |  |  |  | 846 | 978 | 1 824 | 27 | 1 851
Utvidede resultatposter: |  |  |  |  |  |  |  |
Andel utvidet resultat fra |  |  |  | 54 | 63 | 117 |  | 117
felleskontrollert virksomhet |  |  |  |  |  |  |  |
Totalresultat for regnskapsåret |  |  |  | 900 | 1 041 | 1 941 | 27 | 1 968
Transaksjoner med eierne |  |  |  |  |  |  |  |
Endring ikke-kontrollerende interesser |  |  |  |  |  | 0 | 33 | 33
Utbetalt utbytte for 2021/Utdelinger |  |  |  | –1 044 | –1 208 | –2 252 | –30 | –2 282
Årets renter hybridkapital |  |  |  | –17 | –20 | –37 |  | –37
Tilbakebetaling fondsobligasjon, andre føringer mot |  |  | –180 | –3 | 1 | –182 | 4 | –178
EK |  |  |  |  |  |  |  |
Sum transaksjoner med eierne |  |  | –180 | –1 064 | –1 227 | –2 471 | 7 | –2 464
Egenkapital 31.12.22 | 1 807 | 843 | 600 | 4 347 | 8 095 | 15 692 | 231 | 15 923
Totalresultat for regnskapsåret |  |  |  |  |  |  |  |
Resultat for regnskapsåret |  |  |  | 1 170 | 1 351 | 2 521 | 27 | 2 548
Utvidede resultatposter: |  |  |  |  |  |  |  |
Andel utvidet resultat fra felleskontrollert virksom- het |  |  |  | –40 | –46 | –86 |  | –86
Totalresultat for regnskapsåret |  |  |  | 1 130 | 1 305 | 2 435 | 27 | 2 462
Transaksjoner med eierne |  |  |  |  |  |  |  |
Endring ikke-kontrollerende interesser |  |  |  |  |  | 0 | 15 | 15
Utbetalt utbytte for 2022/Utdelinger |  |  |  | –824 | –952 | –1 776 | –2 7 | –1 803
Årets renter hybridkapital |  |  |  | –2 8 | –32 | –60 |  | –60
Utstedelse fondsobligasjon, andre føringer mot EK |  |  | 650 | 3 | 1 | 654 | –1 | 653
Sum transaksjoner med eierne |  |  | 650 | –849 | –983 | –1 182 | –13 | –1 195
Egenkapital 31.12.23 | 1 807 | 843 | 1 250 | 4 628 | 8 417 | 16 945 | 245 | 17 190

EIERANDELS-
KAPITAL
OVERKURS-
FOND
FONDS-
OBLIGASJON
UTJEVNINGS-
FOND
SAMFUNNSEID
KAPITAL
SUM KON-
TROLLERENDE
INTERESSER
IKKE- KONTR.
INTERESSER
SUM EGEN-
KAPITAL
* Prinsippendringen er beskrevet note 2.
113
Årsregnskap 2023
ÅRSREGNSKAP – KONTANTSTRØMOPPSTILLING

MORBANK |  |  | KONSERN
31.12.22 | 31.12.23 | BELØP I MILL. KRONER | NOTER | 31.12.23 | 31.12.22
2 432 | 3 720 | Resultat før skatt |  | 3 273 | 2 364
68 | 60 | + Ordinære avskrivninger | 31 | 88 | 92
0 | 0 | + Nedskrivninger og gevinst/tap anleggsmidler |  | 0 | 0
54 | 71 | + Tap på utlån, garantier m.v. | 13 | 116 | 63
459 | 671 | – Skattekostnader/resultat virksomhet holdt for salg | 25 | 725 | 513
2 095 | 3 180 | Tilført fra årets drift |  | 2 752 | 2 006
1 105 | 1 213 | Endring diverse geld: + økning/- nedgang | 16, 24, 25, | 1 314 | 1 030
|  |  | 37 |  |
–646 | 115 | Endring diverse fordringer: - økning/+ nedgang | 16, 21, 34 | 68 | –538
–3 862 | –5 257 | Endring utlån til og fordringer på kunder: - økning/+ nedgang | 11, 13, 14 | –5 452 | –3 990
1 072 | 36 | Endring kortsiktige verdipapirer: - økning/+ nedgang | 21, 28, 29 | 48 | 1 068
3 358 | 2 994 | Endring innskudd fra og geld til kunder: + økning/- nedgang | 35 | 3 011 | 3 335
63 | –21 | Endring geld til kredittinstitusjoner: + økning/- nedgang | 10 | –21 | 93
3 185 | 2 260 | A. Netto likviditetsendring fra virksomhet |  | 1 720 | 3 004
–14 | –56 | Investeringer i varige driftsmidler | 31 | –70 | –62
0 | 0 | Salg av varige driftsmidler |  | 0 | 0
–425 | –767 | Utbetalinger tilknyttede selskap/datterselskap | 30 | –767 | –425
56 | 98 | Innbetalinger/endringer tilknyttede selskap/datterselskap | 30 | 701 | 286
–383 | –725 | B. Likviditetsendring fra investeringer |  | –136 | –201
–37 | –60 | Utbetalte renter hybridkapital | 42 | –60 | –37
–47 | –43 | Utbetalinger leasing | 32 | –55 | –51
–1 754 | –1 558 | Utbetalt utbytte egenkapitalbevis/utdelinger | 42 | –1 588 | –1 784
–5 656 | –4 667 | Utbetalinger geld stiftet ved utstedelse av verdipapirer | 36 | –4 667 | –5 656
3 620 | 2 448 | Innbetalinger/endringer geld stiftet ved utstedelse av verdi- | 36 | 2 448 | 3 620
|  | papirer |  |  |
0 | –350 | Utbetaling ansvarlig lånekapital/eierandelskapital | 38 | –350 | 0
1 000 | 2 643 | Innbetaling ansvarlig lånekapital/eierandelskapital | 38 | 2 643 | 1 000
–180 | 650 | Innbetaling/utbetaling fondsobligasjon | 42 | 650 | –180
|  | Innbetaling fra ikke-kontrollerende interesser |  | 15 | 33
–3 054 | –937 | C. Likviditetsendring fra finansiering |  | –964 | –3 055
–252 | 598 | A + B + C. Sum endring likvider |  | 620 | –252
883 | 631 | + Likviditetsbeholdning ved periodens begynnelse |  | 631 | 883
631 | 1 229 | = Likviditetsbeholdning ved periodens slutt |  | 1 251 | 631
145 | 402 | Kontanter og fordringer på sentralbanker | Balanse | 402 | 145
487 | 827 | Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner uten avtalt | Note 10 | 849 | 487
|  | løpetid eller oppsigelsestid |  |  |
631 | 1 229 | Sum likviditetsbeholdning |  | 1 251 | 631

Likviditetsbeholdningen er fra 2023 definert som kontanter og fordringer på sentralbanken og utlån til og fordringer på
kredittinstitusjoner uten avtalt løpetid eller oppsigelsestid
114
Årsregnskap 2023
Noter
115
Årsregnskap 2023
Årsregnskap - noter
Note 1 Generell informasjon
Note 2 Vesentlige regnskapsprinsipper
1. Grunnlaget for utarbeidelse av årsregnskapet
2. Endring av regnskapsprinsipper og klassifisering
3. Presentasjonsvaluta
4. Konsolidering
5. Klassifisering og verdsettelse av balanseposter
6. Innregning, fraregning og måling av finansielle
eiendeler og forpliktelser
7. Usikre forpliktelser
8. Fondsobligasjoner
9. Renteinntekter og -kostnader
10. Provisjonsinntekter og -kostnader
11. Transaksjoner og beholdninger i utenlandsk valuta
Regnskapsprinsipper knyttet til utlån og garantier,
samt tap på utlån og garantier er omtalt i notene
10, 11, 12 og 13.
Beskrivelse av virksomheten
SpareBank 1 Nord-Norge er et selvstendig norsk
finanskonsern i SpareBank 1-alliansen, med egen-
kapitalbevis og obligasjoner notert på Oslo Børs.
Vi kjenner Nord-Norge og er en ledende leverandør av
finansielle løsninger til kunder med basis i det
nordnorske markedet.
Ved utgangen av året hadde konsernet 15 finans-
sentre i Nord-Norge.
Forretningsadresse
SpareBank 1 Nord-Norge har hovedkontor i Tromsø,
med forretningsadresse Storgata 65, 9008 Tromsø.
Dato for vedtak av konsernregnskapet
Endelig årsregnskap for 2023 er vedtatt av styret
20.02.24.
Årsregnskap for 2023 vedtas på representantskaps-
møtet 14.03.24.
Utbytte vil utbetales 04.04.24.
Se for øvrig note 43 for ytterligere detaljer.
Revisor
Konsernets revisor er revisjonsselskapet KPMG v/
statsautorisert revisor Stig-Tore Richardsen.
116
Årsregnskap 2023
1. GRUNNLAGET FOR
UTARBEIDELSE AV
ÅRSREGNSKAPET
Konsern- og morbankregnskapet 2023 for SpareBank 1
Nord-Norge er avlagt i samsvar med IFRS® Accounting
Standards som godkjent av EU som er pliktige for
årsregnskap som avsluttes 31.12.23.
Der ikke noe annet er særskilt presisert, er regnskap-
sprinsippene de samme for morbank og konsern.
Regnskapet er basert på historisk kost-prinsippet, med
unntak av finansielle eiendeler tilgengelige f unntak av finansielle eiendeler tilgjengelige f or salg og
finansielle eiendeler og forpliktelser (herunder deri-
vater) vurdert til virkelig verdi over resultatet.
Anvendte regnskapsprinsipper er konsistente med
prinsippene anvendt i foregående regnskapsperiode,
med unntak av de endringene i IFRS Accounting
Standards som har blitt implementert av konsernet
i inneværende regnskapsperiode. Nedenfor er det
listet hvilke endringer i IFRS Accounting Standards
som har vært relevant for konsernet med virkning for
regnskapsåret 2023.
Forslag til årsregnskap ble fastsatt av styret og
konsernsjef på det tidspunkt som fremgår av datert
og signert balanse. Årsregnskapet skal behandles av
representantskapet 14.03.24 for endelig godkjennelse .
2. ENDRINGER AV
REGNSKAPSPRINSIPPER
IFRS 17 Forsikringskontrakter
IFRS 17 Forsikringskontrakter trådte i kraft 01.01.23
med krav om at det oppgis sammenlignbare tall. IFRS
17 erstatter IFRS 4, og angir prinsipper for innregning,
måling, presentasjon og opplysninger om forsikring-
skontrakter.
Formål med ny standard er å eliminere uensartet
praksis i regnskapsføring av forsikringskontrakter og
hovedtrekkene i den nye modellen er som følger:
Et estimat på nåverdien av fremtidige kontantstrøm-
mer for en gruppe av forsikringskontrakter. Fremtidige
kontantstrømmer omfatter fremtidige premieinn-
betalinger og utbetalinger av f orsikringsoppgør orsikringsoppgjør,
erstatninger og andre utbetalinger til forsikringstaker.
Estimatet skal ta hensyn til en eksplisitt justering for
risiko og estimatene skal være basert på forholdene på
balansedato.
En kontraktsmargin «Contractual Service Margin»
som er lik dag èn-gevinsten i estimatet av nåverdien
av fremtidige kontantstrømmer fra en gruppe av
forsikringskontrakter. Dette svarer til fortjenesteele-
mentet i forsikringskontraktene som skal innregnes
over den perioden tjenesten ytes. Det vil si over
dekningsperioden til forsikringene.
Visse endringer i estimatet for nåverdien av fremtidige
kontantstrømmer justeres mot kontraktsmarginen,
og innregnes derved i resultatet o ver genværende ver gjenværende
periode de aktuelle kontraktene dekker.
Effekten av endring i diskonteringsrentene skal, som
et valg av regnskapsprinsipp, presenteres enten i det
ordinære resultatet eller i utvidet resultat. Banken har
valgt presentasjon over ordinært resultat.
IFRS 17 skal som et utgangspunkt anvendes retrospek-
tivt, men det er åpnet for en modifisert retrospektiv
anvendelse eller en anvendelse basert på virkelig verdi
på overgangstidspunktet dersom retroperspektiv
anvendelse er upraktisk. SNN har valgt en modifisert
retrospektiv anvendelse, beskrevet nedenfor.
IFRS 9 Finansielle instrumenter
Standarden trådte i kraft 01.01.18. Foretak som i hoved-
sak driver forsikringsvirksomhet ble gitt midlertidig
adgang til å utsette implementering av IFRS 9 frem
til ny standard for forsikringskontrakter trådte i kraft
01.01.23.
Effekten på egenkapitalen i SpareBank 1 Nord-Norge
som følge av at det tilknyttede selskapet SpareBank
1 Gruppen implementerer IFRS 17/IFRS 9 per 01.01.23,
er 234 mill. kroner i redusert egenkapital per 01.01.22.
Resultatet for 2022 fra SpareBank 1 Gruppen omarbei-
det til overnevnte IFRS-regelverk er justert opp med 32
mill. kroner, slik at effekten på egenkapitalen 31.12.22 er
202 mill. kroner.
Nedenfor vises implementeringseffekter for SpareBank
1 Nord-Norge. Resultatregnskap for 2022 er ikke omar-
beidet, men effektene fremkommer i endret i balanse
per 31.12.22, oversikt over endringer i egenkapitalen og
i note 30.
Ingen nøkkeltall for 2022 er omregnet.
117
Årsregnskap 2023
Dersom SNN hadde valgt å endre resultatregnskap
konsern for 2022, ville resultat etter skatt økt fra 1 851
mill kroner til 1 883 mill kroner.
Endringer i IAS 1 om regnskapsprinsipp-
informasjon
Endringen har medført at beskrivelsen av regnskap-
sprinsipper er redusert til å inkludere bare vesentlig
regnskapsprinsippinformasjon, og hvor øvrig informas-
jon er inkludert så er det lagt vekt på at den ikke skal
tilsløre vesentlig regnskapsprinsippinformasjon.
Endring i klassifisering i
kontantstrømoppstillingen
Det er foretatt visse reklassifiseringer i kont-
antstrømoppstillingen fra 2023, med endring i
sammenligningstall. Den viktigste endringen er at utlån
til og fordringer på kredittinstitusjoner uten avtalt
løpetid eller oppsigelsestid nå er inkludert som del av
likviditetetsbeholdingen. Dette utgorde 487 mill kroner likviditetetsbeholdingen. Dette utgjorde 487 mill kroner
per 31.12.2022 og 484 mill kroner per 01.01.2022.
Endringer med virkning fra
regnskapsåret 01.01.24
De endringer i IFRS- og fortolkningsuttalelser som
er vedtatt endret for 2024 antas, basert på de
vurderinger som er gort så langt, ikke å få vesentlig vurderinger som er gjort så langt, ikke å få vesentlig
effekt for banken og konsernets regnskap for 2024 .
3. PRESENTASJONSVALUTA
Presentasjonsvalutaen er norske kroner (NOK), som
også er bankens funksjonelle valuta. Alle beløp er
angitt i millioner kroner, med mindre noe annet er
angitt.
4. KONSOLIDERING
Konsernregnskapet omfatter banken og alle dattersel-
skap. Som datterselskap regnes alle selskap hvor banken
har kontroll. Datterselskap er konsolidert fra det tidspunkt
banken har overtatt kontroll, og det tas ut av konsoliderin-
gen fra det tidspunkt banken gir fra seg kontroll.
Døtrenes resultatregnskap og balanse konsolideres
fullt ut, inn på respektive linjer i morbankens resultat-
og balanseoppstilling. Konserninterne transaksjoner,
mellomværende og urealisert fortjeneste mellom
konsernselskapene er eliminert. Ikke-kontrollerende
eierinteressers andel av konsernets resultat blir presentert
i egen linje under resultat etter skatt i resultatregnskapet.
I egenkapitalen vises ikke-kontrollerende eierinteressers
andel som en egen post.
I morbankens balanse er eierandeler i datterselskap,
tilknyttede- og felleskontrollerte virksomheter bokført til
kostpris. I morbankens resultatregnskap fremkommer kun
mottatte årlige utbytter fra datterselskap, samt resultat-
effekt av eventuelle nedskrivninger av verdi på aksjene
(kostmetoden).
5. KLASSIFISERING OG
VERDSETTELSE AV
BALANSEPOSTER
Konsernets balanseposter er klassifisert avhengig av
om de er finansielle eiendeler- og forpliktelser, eller
øvrige poster.
Finansielle eiendeler
Etter IFRS 9 er finansielle eiendeler klassifisert i tre
målekategorier:
• Virkelig verdi med verdiendring over resultatet
• Virkelig verdi med verdiendringer over utvidet
resultatregnskap (other comprehensive Income -
OCI)
• Amortisert kost
Note 2 Regnskapsprinsipper
IFRS 17 effekter for SNN
BELØP I MILL. KRONER 01.01.2023
Egenkapital konsern 31.12.22 før implementering 16 125
Implementering IFRS 17/IFRS 9 per 01.01.22 -234
Impl. effekter for 2022, ikke innarbeidet i SNN sitt res. regnskap 32
Implementeringseffekt på egenkapitalen per 01.01.23 -202
Egenkapital konsern 01.01.23 15 923
118
Årsregnskap 2023
For finansielle eiendeler skilles det mellom geldsinstru-For finansielle eiendeler skilles det mellom gjeldsinstru-
menter, derivater og egenkapitalinstrumenter, hvor
geldsinstrumenter er alle finansielle eiendeler som ikke gjeldsinstrumenter er alle finansielle eiendeler som ikke
er derivater eller egenkapitalinstrumenter.
Finansielle eiendeler som er geldsinstrumenter Finansielle eiendeler som er gjeldsinstrumenter
Gjeldsinstrumenter med kontraktsfestede kontant-
strømmer som bare er betaling av rente og hovedstol
på gitte datoer og som holdes i en forretningsmodell
med formål å motta kontraktsmessige kontantstrøm-
mer måles til amortisert kost. Det meste av konsernets
utlån er klassifisert i denne klassen.
Instrumenter med kontraktsfestede kontantstrømmer,
som bare er betaling av rente og hovedstol på gitte
datoer og som holdes i en forretningsmodell for salg,
måles til virkelig verdi med verdiendringer over resulta-
tet. Konsernets boliglån som skal selges til SpareBank 1
Boligkreditt ligger i denne klassen.
Instrumenter som i utgangspunktet skal måles til amor-
tisert kost, eller til virkelig verdi med verdiendringer
over utvidet resultatregnskap, kan utpekes til måling
til virkelig verdi med verdiendringer over resultatet,
dersom dette eliminerer eller vesentlig reduserer
et regnskapsmessig misforhold. Konsernets fastren-
teutlån ligger i denne kategorien fordi det er inngått
rentederivatavtaler som sikrer verdisvingningene av
fastrenteutlånene knyttet til endring i markedsrenter.
Instrumenter med kontraktsfestede kontantstrømmer
som bare er betaling av rente og hovedstol på gitte
datoer, og som holdes i en forretningsmodell både
for å motta kontraktsmessige kontantstrømmer, og for
salg, skal måles til virkelig verdi med verdiendringer
over utvidet resultatregnskap, med renteinntekt,
valutaomregningseffekter og eventuelle nedskrivninger
presentert i det ordinære resultatet. Verdiendringer
ført over utvidet resultatregnskap reklassifiseres til
resultatet ved salg eller annen avhendelse av eiende-
lene.
Konsernet har per 31.12.23 ingen slike poster.
Øvrige geldsinstrumenter måles til virkelig ver Øvrige gjeldsinstrumenter måles til virkelig ver di
med verdiendring o ver resultatet. Dette gelder ver resultatet. Dette gjelder
instrumenter med kontantstrømmer som ikke
bare er betaling av normal rente og hovedstol, og
instrumenter som holdes i en forretningsmodell hvor
formålet i hovedsak ikke er mottak av kontraktsfestede
kontantstrømmer. Konsernets portefølje av sertifikater
og obligasjoner ligger i denne klassen.
Derivater og investeringer i
egenkapitalinstrumenter
Alle derivater i konsernet måles til virkelig verdi
med verdiendring i resultatet, men derivater som er
utpekt som sikringsinstrumenter bokføres i tråd med
prinsippene for sikringsbokføring.
Investeringer i egenkapitalinstrumenter måles i
balansen til virkelig verdi. Verdiendringer føres som
hovedregel i det ordinære resultatet.
Finansielle forpliktelser
Etter IFRS 9 nr 4.2 er finansielle forpliktelser klassifisert
til amortisert kost.
Konsernets geld og kundeinnskudd er klassifisert til Konsernets gjeld og kundeinnskudd er klassifisert til
amortisert kost.
Sikring
Konsernet benytter derivater i operasjonelt
sikringsøyemed for å minimere renterisiko på fastren-
teinstrumenter. Banken vurderer og dokumenterer
sikringenseffektivitet, både ved første gangs klassi-
fisering og på løpende basis. Ved virkelig verdi-sikring,
blir verdiendring av den sikrede risiko regnskapsført
og endringer fra inngående balanse blir resultatført.
Banken benytter seg ikke av kontantstrømsikring.
Konsernet benytter seg av virkelig verdi-sikring som
sikringsbokføringsprinsipp for innskudd fra kunder
med fast rente og ver dipapirgeld med fast r dipapirgjeld med fast r ente.
Sikringsbokføring innregner de utlignende virkningene
på resultatet knyttet til endringer i de virkelige verdi-
ene av sikringsinstrumentet og sikringsobjektet.
Øvrige balanseposter eiendeler og geld Øvrige balanseposter eiendeler og gjeld
Investeringer i felleskontrollert virksomhet og
tilknyttede selskap regnskapsføres ved hjelp av
egenkapitalmetoden i konsernregnskapet. Andre eien-
dels- og geldsposter i balansen som ikke er finansielle dels- og gjeldsposter i balansen som ikke er finansielle
er målt til kost.
Note 2 Regnskapsprinsipper
119
Årsregnskap 2023
Klassifisering av finansielle eiendeler og finansiell geld - desember 2023 Klassifisering av finansielle eiendeler og finansiell gjeld - desember 2023
INSTRUMENT/POST
BELØP I MILL KRONER
GJELDENDE
IFRS/IAS
FINANSIELL
EIENDEL ELLER
GJELD
KLASSIFISERING
2023
SALDO
MORBANK
31.12.23
SALDO
KONSERN
31.12.23
Finansielle eiendeler
B Kontanter IFRS 9 Ja AC 58 58
B Fordringer på sentralbanken IFRS 9 Ja AC 344 344
A Lån til finansforetak IFRS 9 Ja AC 9.300 2.304
A Nedskrivning lån finansforetak IFRS 9 Ja AC - -
A Boliglån til personkunder IFRS 9 Ja AC 35.385 35.384
B
Boliglån til personkunder som skal selges til boligkredittforetak
(webklient)
IFRS 9 Ja FVPL 3.045 3.045
C Fastrenteutlån til kunder IFRS 9, IFRS 13 Ja FVO 4.268 4.268
A Andre lån til personkunder IFRS 9 Ja AC 2.000 5.863
A Lån til bedriftsmarkedkunder IFRS 9 Ja AC 45.014 50.228
A Tapsavsetninger utlån IFRS 9 Ja AC -625 -756
B Aksjer, trading IFRS 9, IFRS 13 Ja FVPL 723 723
B Aksjer, ikke trading IFRS 9, IFRS 13 Ja FVPL 588 593
B Aksjer, ikke trading fondsobligasjoner IFRS 9, IFRS 13 Ja FVPL 48 48
B Likviditetesporteføljen IFRS 9, IFRS 13 Ja FVPL 18.187 18.189
B Derivater - rente-/valutasikring obligasjoner IAS 39 Ja FVPL 265 265
B Derivater - rente-/valutasikring fastrentelån IAS 39 Ja FVPL 144 144
B Derivater - rente-/valutasikring kunder IAS 39 Ja FVPL 653 653
B Derivater - rente-/valutasikring funding IAS 39 Ja FVPL 337 337
B Derivater - råvaresikring kunder IFRS 9 Ja FVPL 23 23
Sum finansielle eiendeler
Finansiell geld Finansiell gjeld 119.756 121.713
A Gjeld til finansforetak IFRS 9 Ja AC
1.165 1.164
A Innskudd fra kunder med flytende rente IFRS 9 Ja AC 79.333 79.268
D Innskudd fra kunder med fast rente IFRS 9 Ja VVS 3.227 3.227
A Ver dipapirgeld, flytende rente dipapirgjeld, flytende rente IFRS 9 Ja AC 7.773 7.773
D Verdipapir geld, fast rente gjeld, fast rente IFRS 9 Ja VVS 6.197 6.197
A Tapsavsetninger garantier, kredittrammer, komitterte utlån IFRS 9 Ja AC 61 61
B Derivater - rente-/valutasikring obligasjoner IAS 39 Ja FVPL 115 115
B Derivater - rente-/valutasikring fastrentelån IAS 39 Ja FVPL 11 11
B Derivater - rente-/valutasikring kunder IAS 39 Ja FVPL 542 542
B Derivater - rente-/valutasikring funding IAS 39 Ja FVPL 509 509
B Derivater - råvaresikring kunder IAS 39 Ja FVPL 21 21
A Ansvarlig lånekapital IFRS 9 Ja AC 8.367 8.367
Sum finansiell geld Sum finansiell gjeld
Sum finansiell geld Sum finansiell gjeld 107.321 107.255
A Amortisert kost (AC - Amortised cost)
Holde for å inndrive
kontraktsfestede
kontantstrømmer
B
Virkelig verdi over resultat
(FVTPL - Mandatorily fair value through profit and loss)
For å selge
C
Virkelig verdi opsjon over resultat
(FVO - Fair value option)
For å selge
D
Virkelig verdi sikring
(VVS)
Holde for å inndrive
kontraktsfestede
kontantstrømme r
Note 2 Regnskapsprinsipper
120
Årsregnskap 2023
6. INNREGNING, FRAREGNING OG
MÅLING AV FINANSIELLE
EIENDELER OG FORPLIKTELSER
Virkelig verdi er den pris som ville blitt oppnådd ved
salg av en eiendel eller betalt for overføring av en
forpliktelse i en velordnet transaksjon mellom markeds-
deltakere på måletidspunktet.
En finansiell eiendels eller finansiell forpliktelses
amortiserte kost er det beløp som den finansielle
eiendelen eller den finansielle forpliktelsen måles til
ved førstegangsinnregning, minus tilbakebetalinger på
hovedstolen, pluss eller minus kumulativ amortisering
ved en effektiv rente-metode, av enhver differanse
mellom dette førstegangsbeløpet og forfallsbeløpet,
og minus en eventuell reduksjon (direkte eller ved bruk
av en avsetningskonto) for verdifall eller tapsutsatthet.
En effektiv rente-metode benyttes til å beregne
amortisert kost for en finansiell eiendel eller en
finansiell forpliktelse (eller en gruppe av finansielle
eiendeler eller finansielle forpliktelser) og for å fordele
renteinntekt eller rentekostnad over en relevant
periode. Den effektive renten er den renten som
nøyaktig diskonterer estimerte framtidige kontante
inn- eller utbetalinger over det finansielle instrumentets
forventede levetid, eller over en kortere periode
da dette passer, til netto balanseført verdi av den
finansielle eiendelen eller den finansielle forpliktelsen.
Ved beregning av den effektive renten skal et fore-
tak estimere kontantstrømmer og ta i betraktning
alle kontraktsvilkår ved det finansielle instrumentet
(for eksempel førtidig betaling, kjøpsopsjoner og
tilsvarende opsjoner), men skal ikke ta hensyn til
framtidige kredittap. Beregningen omfatter alle hono-
rarer og punkter betalt eller mottatt mellom parter i
kontrakten som er en integrert del av den effektive
renten, transaksjonsutgifter og alle andre merbetalin-
ger eller rabatter. Det antas at kontantstrømmene og
den forventede levetiden til en gruppe av tilsvarende
finansielle instrumenter kan estimeres på en pålitelig
måte. I de sjeldne tilfellene der det imidlertid ikke
er mulig å estimere kontantstrømmene eller den
forventede levetiden til et finansielt instrument (eller
en gruppe av finansielle instrumenter) på en pålitelig
måte, skal foretaket benytte de kontraktsregulerte
kontantstrømmene over hele den avtalte løpetiden til
det finansielle instrumentet (eller gruppen av finansielle
instrumenter).
Fraregning er fjerning av en tidligere innregnet finan-
siell eiendel eller finansiell forpliktelse fra et foretaks
balanseoppstilling. Finansielle eiendeler fraregnes når
de kontraktsmessige rettighetene til kontantstrøm-
mene fra den finansielle eiendelen er utløpt, eller når
rettighetene til kontantstrømmene fra eiendelen er
overført på en slik måte at risiko og avkastning knyttet
til eierskapet i det alt vesentlige er overført.
Finansielle forpliktelser fraregnes når de kontraktsmes-
sige betingelsene er innfridd, kansellert eller utløpt.
Banken har avtaler om salg av utlån med høy sikker-
het og pant i eiendom til SpareBank 1 Boligkreditt
AS og SpareBank 1 Næringskreditt AS. I henhold til
inngått forvaltningsavtale med disse to selskapene i
alliansen, forestår banken forvalting av utlånene og
opprettholder kundekontakten. I tillegg til salgssum-
men mottar banken et vederlag i form av løpende
provisjoner for lånene. Det for eligger en genværende eligger en gjenværende
involvering knyttet til solgte utlån ved mulig begrenset
avregning av tap mot provisjon. Kredittforetakene kan
foreta videresalg av utlån samtidig som bankens rett
til å forvalte kundene og motta provisjon følger med.
Dersom banken ikke er i stand til å betjene kundene,
kan retten til betjening og provisjon falle bort. Videre
har banken opsjon til å kjøpe tilbake utlån under gitte
betingelser. Banken har vurdert de regnskapsmessige
implikasjonene dithen at det vesentligste av risiko og
fordeler ved eierskap til de solgte utlånene er overført.
Det innebærer fraregning. Det vises for øvrig
til note 12.
Ved tilbakekjøp av egne obligasjoner fraregnes de
tilbakekjøpte obligasjoner med resultatføring av
forskjellen mellom vederlaget og bokført beløp av
tilbakekjøpt obligasjon .
7. USIKRE FORPLIKTELSER
Konsernet utsteder finansielle garantier som ledd
i den ordinære virksomheten. Latente forpliktelser
fremgår av note 37. Tapsvurderinger skjer som et ledd i
vurderingen av tap på utlån og etter samme prinsipper
jf. note 11. Det foretas avsetninger for andre usikre
forpliktelser, dersom det er sannsynlighetsovervekt for
at forpliktelsen materialiserer seg, og de økonomiske
konsekvensene kan beregnes pålitelig.
8. FONDSOBLIGASJONER
En fondsobligasjon er en obligasjon med pålydende
rente, men utsteder har ikke plikt å betale ut renter i en
periode hvor det ikke utbetales utbytte, og en investor
har ikke senere krav på renter som ikke er utbetalt.
Utsteder har heller ikke krav på å få tilbakebetalt
hovedstol. Fondsobligasjoner som er utstedt av
banken klassifiseres som egenkapital i balansen.
Note 2 Regnskapsprinsipper
121
Årsregnskap 2023
9. RENTEINNTEKTER OG
-KOSTNADER
Renteinntekter og -kostnader knyttet til eiendeler og
forpliktelser som måles til amortisert kost, resultat-
føres løpende basert på effektiv rentes metode. Alle
gebyrer knyttet til rentebærende innlån og utlån inngår
i beregningen av effektiv rente og amortiseres over
forventet løpetid. For rentebærende instrumenter som
måles til virkelig verdi, vil den kontraktsfestede renten
klassifiseres som renteinntekt eller -kostnad, mens
effekten av endringer i markedsrenten klassifiseres
som inntekt fra andre finansielle investeringer .
10. PROVISJONSINNTEKTER
OG -KOSTNADER
Provisjonsinntekter og -kostnader blir generelt
periodisert i takt med at en tjeneste blir ytt. Gebyrer
knyttet til rentebærende instrumenter blir ikke ført som
provisjoner, men inngår i beregningen av effektiv rente
og resultatføres tilsvarende. Honorarer for rådgivning
opptjenes i samsvar med inngått rådgivningsavtale
etter hvert som tjenesten ytes. Det samme gelder for etter hvert som tjenesten ytes. Det samme gjelder for
løpende forvaltningstjenester. Honorar og gebyr ved
omsetning eller formidling av finansielle instrumenter,
eiendom eller andre investeringsobjekter som ikke
genererer balanseposter i bankens regnskap, resultat-
føres når transaksjonen sluttføres.
11. TRANSAKSJONER OG
BEHOLDNINGER I UTENLANDSK
VALUTA
Transaksjoner i utenlandsk valuta omregnes til norske
kroner ved transaksjonskursen. Gevinst og tap knyttet
til gennomførte transaksjoner eller til omregning til gjennomførte transaksjoner eller til omregning
av beholdninger av pengeposter på balansedagen
resultatføres, med mindre de føres rett mot egenkapi-
tal etter prinsippene om sikringsbokføring.
Note 2 Regnskapsprinsipper
122
Årsregnskap 2023
Ved utarbeidelse av konsernregnskapet foretar ledelsen
estimater, skjønnsmessige vurderinger og forutsetninger
som påvirker effekten ved anvendelsen av regnskapsprin
-
sipper. Dette vil derfor påvirke regnskapsførte beløp for
eiendeler, forpliktelser, inntekter og kostnader.
Tap på utlån og garantier
SpareBank 1 Nord-Norge benytter en modell utviklet i
SpareBank 1-alliansen for å beregne forventet kredittap
etter IFRS 9. Beregningen av for ventet kredittap gør ventet kredittap gjør es
månedlig og tar utgangspunkt i en objektiv og sannsyn
-
lighetsvektet analyse av alternative utfall, der det også
tas hensyn til tidsverdien av forventede kontantstrøm
-
mer. Analysen baseres på relevant informasjon som er
tilgengelig per rapporteringstidspunktet, og bygger på tilgjengelig per rapporteringstidspunktet, og bygger på
tre makroøkonomiske scenarier for å ta hensyn til ikke-
lineære aspekter av forventede tap. De ulike scenarioene
benyttes for å justere aktuelle parametere for beregning
av forventet tap, og et sannsynlighetsv ektet gennomsnitt ektet gjennomsnitt
av forventet tap i henhold til de respektive scenarioene
innregnes som tap. For engasjementer som blir individuelt
vurdert, legges forventede fremtidige kontantstrømmer
til grunn.
I note 13 er modell, rutine og vurderinger beskrevet mer
detaljert.
Virkelig verdi av verdipapirer
Eiendeler som vurderes til virkelig verdi over resultatregn-
skapet, vil normalt omsettes i aktive markeder og verdien
vil således kunne fastsettes med rimelig grad av sikkerhet.
Med unntak av noen få aksjer, er det norske aksjemarke
-
det lite likvid. Aksjekurser vil i de fleste tilfeller være sist
omsatte kurs. I noen tilfeller der likviditeten er dårlig, og
det fremkommer større uforklarte prisbevegelser rundt
årsskiftet, vil kursen kunne være fastsatt som volumvektet
gennomsnitt over en tidsperiode, vanligvis desember gjennomsnitt over en tidsperiode, vanligvis desember.
Dersom det ikke har vært representative transaksjoner,
har man benyttet andre verdsettelsesmetoder i henhold
til verdsettelseshierarkiet etter IFRS 9.
Se mere detaljer om finansielle instrumenter til virkelig
verdi i note 26.
Virkelig verdi av derivater
Virkelig verdi av derivater fremkommer vanligvis ved bruk
av verdivurderingsmodeller, der prisen på underliggende,
eksempelvis renter og valuta, innhentes i markedet. For
opsjoner vil volatiliteter være observerte implisitte vola
-
tiliteter eller beregnede volatiliteter basert på historiske
kursbevegelser for underliggende. I de tilfeller bankens
risikoposisjon er tilnærmet nøytral, vil midtkurser bli
anvendt. Med nøytral risikoposisjon menes eksempelvis
at renterisiko innenfor et løpetidsbånd er tilnærmet null. I
motsatt fall brukes den relevante kjøps- eller salgskurs for
å vurdere nettoposisjonen.
For derivater der motpart har svakere kredittrating
enn banken, vil prisen reflektere en underliggende
kredittrisiko. I den utstrekning markedspriser innhentes
med utgangspunkt i transaksjoner med lavere
kredittrisiko, vil dette tas hensyn til ved at den
opprinnelige prisdifferansen målt mot slike transaksjoner
med lavere kredittrisiko, amortiseres over løpetiden.
Se mere detaljer om finansielle instrumenter til virkelig
verdi i note 26.
Note 3 Kritiske estimater og vurderinger
vedrørende bruk av regnskapsprinsipper
123
Årsregnskap 2023
Note 4 Segmentinformasjon
I henhold til IFRS 8 har SpareBank 1 Nord-Norge
følgende segmenter; I morbank deles virksom-
heten i personmarked og bedriftsmarked. I tillegg
kommer datterselskapenes virksomheter som er
regnskapstjenester, eiendomsmegling og leasing/
salgspantfinansiering. Segmentene sammenfaller med
den interne rapporteringsstruktur til konsernledelsen .
I SpareBank 1 Nord-Norge er konsernledelsen ansvarlig
for å evaluere og følge opp segmentenes resultater
og er definert som øverste beslutningstaker i betydnin-
gen til IFRS 8.
Prinsipper for innregning og måling i bankens segmen-
trapportering baseres på regnskapsprinsippene etter
IFRS slik de er fastsatt i konsernregnskapet. Eventuelle
transaksjoner mellom segmentene gennomføres på transaksjoner mellom segmentene gjennomføres på
armlengdes avstand.
Under posten ufordelt er aktiviteter som ikke lar seg
allokere til segmentene. Banken opererer i et geograf-
isk avgrenset område og rapportering av geografisk
informasjon gir lite tilleggsinformasjon. Viktige eiendel-
sklasser (utlån) er imidlertid fordelt geografisk i note 8 i
årsrapporten.
Konsern 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER
PERSON-
MARKED
BEDRIFTS-
MARKED
SPARBANK 1
REGNSKAPSHUSET
NORD-NORGE
EIENDOMS-
MEGLER 1
NORD-NORGE
SPAREBANK 1
FINANS
NORD-NORGE
UFORDELT
/ ELIMIN-
ERINGER TOTALT
Netto renteinntekter 1 710 1 372 0 - 1 365 181 3 627
Netto provisjons- og
andre inntekter
575 169 241 266 - 27 263 1 487
Netto inntekter på
finansielle investeringer
2 - 3 0 0 1 183 183
Sum kostnader 671 389 236 254 74 284 1 908
Resultat før tap 1 616 1 149 5 11 265 343 3 389
Tap - 11 81 0 0 46 0 116
Resultat før skatt 1 627 1 068 5 11 219 343 3 273
Brutto utlån 44 311 52 278 0 0 9 104 -4 600 101 093
Tapsavsetninger utlån - 75 - 550 0 0 - 131 0 - 756
Andre eiendeler 0 0 335 108 0 27 359 27 802
Sum eiendeler
per segment
44 236 51 728 335 108 8 973 22 758 128 138
Innskudd fra kunder 44 989 36 978 0 31 0 497 82 495
Annen geld og Annen gjeld og
egenkapital
- 753 14 750 335 77 8 973 22 261 45 643
Sum egenkapital og
geld per segment gjeld per segment
44 236 51 728 335 108 8 973 22 758 128 138
124
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER
PERSON-
MARKED
BEDRIFTS-
MARKED
KAPITAL-
MARKED
SPARBANK 1
REGNSKAPSHUSET
NORD-NORGE
EIENDOMS-
MEGLER 1
NORD-
NORGE
SPAREBANK 1
FINANS
NORD-NORGE
UFORDELT/
ELIMIN-
ERINGER TOTALT
Netto renteinntekter 1 213 1 018 10 0 1 294 20 2 556
Netto provisjons- og
andre inntekter
669 154 24 218 240 - 22 - 49 1 234
Netto inntekter på
finansielle investeringer
1 9 27 0 1 0 236 274
Sum kostnader 697 403 42 200 226 57 11 1 637
Resultat før tap 1 186 778 19 18 16 215 196 2 427
Tap 7 49 0 0 0 9 - 2 63
Resultat før skatt 1 179 729 19 18 16 206 198 2 364
Brutto utlån 45 795 45 666 0 35 - 18 8 778 -4 955 95 301
Tapsavsetninger utlån - 79 - 487 0 0 0 - 96 - 1 - 663
Andre eiendeler 116 22 718 217 99 78 26 633 27 883
Sum eiendeler
per segment
45 832 45 201 718 252 81 8 760 21 677 122 521
Innskudd fra kunder 43 406 35 554 0 0 0 0 524 79 484
Annen geld og Annen gjeld og
egenkapital
2 426 9 647 718 252 81 8 760 21 153 43 037
Sum egenkapital og
geld per segment gjeld per segment
45 832 45 201 718 252 81 8 760 21 677 122 521
Note 5 Kapitaldekning
Kapitaldekning beregnes og rapporteres i samsvar med
EUs kapitalkravsregelverk for banker og verdipapirforetak
(CRR/CRD).
SpareBank 1 Nord-Norge fikk i januar 2007 tillatelse til
å benytte IRB-modeller for beregning av kapitalkrav
for kredittrisiko. I februar 2015 fikk banken i tillegg
godkjenning for å benytte avansert IRB-metode for
foretaksporteføljen. Bruk av IRB stiller omfattende krav
til bankens organisering, kompetanse, risikomodeller og
risikostyringssystemer.
Regulatoriske kapitalkrav
Per 31.12.23 er det regulatoriske minstekravet til ren
kjernekapitaldekning for konsernet 14,79 %. Dette
inkluderer minstekravet på 4,5 %, det samlede
bufferkravet på 9,5 %, samt pilar 2-kravet på 0,79 %,
tilsvarende 56,25 % av pilar2-kravet på 1,4%. Det reelle
bufferkravet er noe lavere enn 9,5 % siden system-
risikobuffer og motsyklisk kapitalbuffer er beregnet på
differensierte satser.
Kapitalmål
SpareBank 1 Nord-Norge skal til enhver tid være ubestridt
solid, samt tilfredsstille de regulatoriske minstekrav til
kapitaldekning. Konsernet har et mål om ren kjerneka-
pitaldekning på ett prosentpoeng over regulatorisk
minstekrav. Per 31.12.23 medfører dette en målsatt ren
kjernekapitaldekning på 15,79 %.
Behandling av tilknyttede og
felleskontrollerte selskaper
I kapitaldekningsrapporteringen for konsernet foretas det
proporsjonal konsolidering av eierandelene i SpareBank
1 Boligkreditt, SpareBank 1 Næringskreditt, SpareBank 1
Kreditt, BN Bank og SpareBank1 Markets AS. Eierandelen
i SpareBank 1 Betaling går i sin helhet til fradrag i ren
kjernekapital. Behandlingen er i henhold til vedtak fra
Finansdepartementet. Eierandelen i SpareBank 1 Gruppen
behandles som en vesentlig investering i andre selskaper
i finansiell sektor, hvor andelen av investeringen som
overstiger 10 % av ren kjernekapital går til fradrag i ren
kjernekapital, i henhold til geldende kapitalkrav kjernekapital, i henhold til gjeldende kapitalkrav sregelverk .
Note 4 Segmentinformasjon
125
Årsregnskap 2023
Note 5 Kapitaldekning
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
1 807 1 807 Eierandelskapital 1 807 1 807
843 843 Overkursfond 843 843
600 1 250 Fondsobligasjoner 1 250 600
3 693 4 266 Utjevningsfond 4 266 3 693
7 217 7 999 Sparebankens fond 7 999 7 217
120 Gavefond 120
-37 - 60 Annen egenkapital 780 1 614
Minoritetsinteresser 245 231
14 243 16 105 Sum egenkapital 17 190
16 125
1
-600 -1 250 Fondsobligasjoner -1 250 -600
-1 776 -1 516 Fradrag for avsatt utbytte -1 516 -1 776
Minoritetsinteresser som ikke kan medregnes i ren kjernekapital - 83 -98
- 6 Fradrag for disposisjon ervervelse egne egenkapitalbevis - 6
Goodwill og andre immatrielle eiendeler - 213 -132
-31 - 29 Justeringer knyttet til regulatoriske filtre - 40 -42
Fradrag for forventet tap IRB utover regnskapsmessige avsetninger - 58
Fradrag for vesentlige eierandeler i selskaper i finansiell sektor - 333 -902
-239 - 276 Fradrag for ikke vesentlige investeringer i finansiell sektor - 225 -224
11 597 13 028 Ren kjernekapital 13 466 12 351
600 1 250 Fondsobligasjonskapital 1 429 778
-47 - 48
Fradrag for kjernekapital i andre selskaper i finansiell sektor
med vesentlig eierandel
- 48 -47
12 150 14 230 Sum kjernekapital 14 847 13 082
1 050 1 900 Tidsbegrenset ansvarlig kapital 2 200 1 321
94 9 Tillegg for forventet tap utover regnskapsmessige avsetninger 45
-218 - 223
Fradrag for ansvarlig kapital i andre selskaper i finansiell sektor med
vesentlig eierandel
- 223 -218
926 1 686 Tilleggskapital 1 977 1 148
13 076 15 916 Ansvarlig kapital 16 824 14 230
Risikovektet beregningsgrunnlag
4 888 6 250 Foretak SMB 6 258 4 896
14 103 16 052 Spesialiserte foretak 17 042 14 812
689 1 127 Øvrige foretak 1 218 765
11 712 12 474 Massemarked med pant i fast eiendom 21 059 19 921
846 981 Øvrig massemarked 1 001 865
8 353 8 229 Egenkapitalposisjoner
40 591 45 113 Kredittrisiko IRB 46 578 41 258
1
Viser til Note 2 avsnitt IFRS 9 Finansielle instrumenter, for ytterligere informasjon om egenkapitalen
126
Årsregnskap 2023
Note 5 Kapitaldekning
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Stater og sentralbanker 15
405 222 Lokale og regionale myndigheter 436 501
Offentlig eide foretak 2 3
2 004 2 126 Institusjoner 1 247 863
3 274 3 270 Foretak 6 200 6 110
183 227 Massemarked 5 109 4 961
401 402 Engasjementer sikret med pant i fast eiendom 621 637
4 3 Misligholdte eksponeringer 364 209
961 1 077 Obligasjoner med fortrinnsrett 1 500 1 359
Andeler i verdipapirfond 1 1
3 917 4 663 Egenkapitalposisjoner 5 879 6 050
905 1 043 Øvrige eiendeler 1 627 1 662
12 054 13 033 Kredittrisiko standardmetoden 23 001 22 354
52 645 58 146 Sum kredittrisiko 69 579 63 612
Øvrig beregningsgrunnlag 50
5 908 7 054 Operasjonell risiko 7 965 7 134
112 65 CVA-tillegg (Credit Value Adjustment) 933 654
58 664 65 265 Sum risikovektet beregningsgrunnlag 78 527 71 399
Kapitalkrav
2 640 2 937 Minimumskrav ren kjernekapital (4,5 %) 3 534 3 213
3 520 3 916 Minimumskrav kjernekapital (6,0 %) 4 712 4 284
4 693 5 221 Minimumskrav ansvarlig kapital (8,0 %) 6 282 5 712
Bufferkrav
2 640 2 937 Foretaksspesifikk systemrisikobuffer (4,5 %) 3 534 3 213
1 173 1 632 Motsyklisk kapitalbuffer (2,5 %) 1 963 1 428
1 467 1 632 Bevaringsbuffer (2,5 %) 1 963 1 785
5 280 6 200 Sum bufferkrav (9,5 %) 7 460 6 426
880 516 Pilar 2-krav (56,25 % av krav på 1,4 %) 620 1 071
8 800 9 653 Sum regulatorisk krav til ren kjernekapital (14,79 %) 11 614 10 710
2 797 3 375 Tilgengelig ren kjernekapital utov Tilgjengelig ren kjernekapital utov er regulatorisk krav 1 852 1 641
Kapitaldekning
19,8 % 20,0 % Ren kjernekapitaldekning 17,1 % 17,3 %
22,3 % 24,4 % Kapitaldekning 21,4 % 19,9 %
20,7 % 21,8 % herav kjernekapital 18,9 % 18,3 %
1,6 % 2,6 % herav tilleggskapital 2,5 % 1,6 %
9,8 % 11,0 % Uvektet kjernekapitalandel 7,9 % 7,4 %
127
Årsregnskap 2023
Note 6 Finansiell risikostyring
1 RISIKO- OG KAPITALSTYRING I
SPAREBANK 1 NORD-NORGE
SpareBank 1 Nord-Nor ge er gennom sin virksom-ge er gjennom sin virksom-
hetsutøvelse eksponert for ulike typer risikoer. Det
er derfor sentralt at det er etablert god styring og
kontroll av disse risikoene.
For nærmere beskrivelse av konsernets rammeverk for
risikostyring og internkontroll vises det til vedlegget på
nettsiden “Redegør nettsiden “Redegjør else om foretaksstyring”, anbefalin-
gens punkt 10 og konsernets pilar 3-rapport.
2 STYRING OG KONTROLL
AV RISIKOOMRÅDER
I det følgende er det gitt en nærmere beskrivelse av
styring og kontroll innenfor de ulike risikoområdene
som i størst grad påvirker regnskapet per 31.12.23.
2.1 Kredittrisiko
Definisjon
Kredittrisiko er risikoen for tap som følge av at kunder
eller motparter ikke har evne eller vilje til å oppfylle
sine økonomiske forpliktelser i henhold til avtale.
Kredittrisiko oppstår som følge av finansering/utlån
til privat- og bedriftsmarkedet. Konsernet har i tillegg
kredittrisiko tilknyttet plasseringer i rentebærende
verdipapirer. Dette er nærmere beskrevet under
«Markedsrisiko» nedenfor.
Styring og kontroll av kredittrisiko
Kredittrisiko styr es gennom konsernets rammev es gjennom konsernets rammev erk
for kredittinnvilgelse og porteføljestyring. Dette
innbefatter blant annet risikorammer, måltall, bransjesp-
esifikke policykrav, fullmaktstrukturer, kredittmodeller,
samt løpende måling, overvåking og rapportering.
Konsernet har særlig fokus på konsentrasjonsrisiko
og porteføljekvalitet i utlånsporteføljen, herunder
oppfølging av dette både ved kredittinnvilgelse og
i den løpende porteføljestyringen. Etablert styring
og kontroll skal underbygge konsernets risikovilje på
området (moderat).
SpareBank 1 Nord-Norge har, i samarbeid med Spare-
Bank 1-alliansen, utviklet egne kredittmodeller som
benyttes ved:
• Beregning av kapitalkrav for kredittrisiko (A-IRB)
• Kredittinnvilgelse
• Porteføljestyring
• Beregning av forventet kredittap (ECL)
Modellene baserer seg på tre hovedkomponenter:
1. Sannsynlighet for mislighold (PD): Risikoparameter
som angir sannsynligheten for at kunden mislig-
holder sine økonomiske forpliktelser i løpet av en 12
måneders periode. Sannsynligheten for mislighold
beregnes på grunnlag av historiske dataserier
for finansielle og ikke-finansielle variabler. For å
gruppere kundene etter misligholdssannsynlighet
benyttes ni risikoklasser (A-I). I tillegg benyttes to
risikoklasser (J og K) for kunder med misligholdte
og/eller nedskrevne engasjement.
2. Eksponering ved mislighold (EAD): Risikoparameter
som angir den forventede eksponeringen mot
kunden ved et eventuelt mislighold.
3. Tapsgrad ved mislighold (LGD): Risikoparameter
som angir den potensielle tapsgraden dersom
kunden misligholder sine forpliktelser. Vurderingen
tar hensyn til realisasjonsverdien av pantobjektene,
og de kostnadene konsernet har ved å drive inn
misligholdte engasjement.
Kredittmodellene etterprøves (valideres) og videre-
utvikles løpende. Det foretas årlig en kvantitativ og
en kvalitativ validering. I den kvantitative valideringen
vurderes modellenes estimater, og hvorvidt modellfo-
rutsetningene fungerer som forutsatt. I den kvalitative
valideringen vurderes om IRB-systemet er godt inte-
grert i organisasjonen, og om det utgør en sentral del grert i organisasjonen, og om det utgjør en sentral del
av konsernets risikostyrings- og beslutningsprosesser.
Kredittrisikoen i konsernet vurderes som moderat, og
i tråd med konsernets risikovilje. For ytterligere infor-
masjon vises det til relaterte noter og konsernets pilar
3-rapport.
128
Årsregnskap 2023
Note 6 Finansiell risikostyring
2.2 Likviditetsrisiko
Definisjon
Likviditetsrisiko er risikoen for at konsernet ikke er i
stand til å kunne innfri sine forpliktelser ved forfall,
samt risikoen for at konsernet ikke klarer å møte sine
likviditetsforpliktelser uten at kostnaden ved dette
øker betydelig.
Likviditetsrisiko oppstår som følge av og er primært
knyttet til:
• Ulik løpetid og forfall på aktiva og passiva
• Avhengighet til kapitalmarkedet
• Regulatoriske krav, samt endringer i disse
Styring og kontroll av likviditetsrisiko
Likviditetsrisiko styres gennom k Likviditetsrisiko styres gjennom k onsernets rammeverk
på området. Dette innbefatter blant annet risikoram-
mer, måltall, samt løpende måling, overvåking og
rapportering. Konsernet har særlig fokus på forutsig-
barhet og stabilitet i likviditeten og finansieringen.
Konsernets policy for likviditetsrisiko ivaretar ulike
hensyn, herunder avveininger mellom både risiko og
forretning. Etablert styring og kontroll skal underbygge
konsernets risikovilje på området (lav).
Krav til forsvarlig likviditetsstyring reguleres, ikke
uttømmende, gennom regulatoriske og interne mini-uttømmende, gjennom regulatoriske og interne mini-
mumskrav til LCR (Liquidity Coverage Ratio) og NSFR
(Net Stable Funding Ratio). SpareBank 1 Nord-Norges
likviditet og finansiering er tilpasset disse kravene.
Liquidity Coverage Ratio (LCR) er et av likviditet-
sområdets mest sentrale styringsparametere. Det
regulatoriske minstekravet til total LCR er 100 %.
Dette innebærer at konsernet til enhver tid skal ha en
beholdning av likvide eiendeler som minst skal tilsvare
netto likviditetsutgang i en gitt stressperiode på 30
kalenderdager. Per 31.12.23 var total LCR 150 %.
Nøkkeltallet Net Stable Funding Ratio (NSFR) benyttes
til å vurdere hvorvidt konsernet er tilstrekkelig lang-
siktig finansiert. NSFR defineres som tilgengelig stabil siktig finansiert. NSFR defineres som tilgjengelig stabil
finansiering relativt til nødvendig stabil finansiering. Det
regulatoriske minstekravet for total NSFR er på 100 %.
Per 31.12.23 var total NSFR 117 %.
Innskudd fra kunder utgør konsernets viktigste finan-Innskudd fra kunder utgjør konsernets viktigste finan-
sieringskilde. Konsernets innskuddsdekning (ekskludert
formidlingslån) var 83,5 % per 31.12.23 mot 85 % i 2022.
God innskuddsdekning og stabile kundeinnskudd er
viktig for bankens likviditetsstyring.
Øvrig finansiering består av senior obligasjoner (SP og
SNP), samt ansvarlig lån og fondsobligasjoner. Spare-
Bank 1 Nord-Norge har et bevisst og aktivt forhold
til norske og utenlandske aktører i kapitalmarkedet
(Investor Relations), herunder eiere, potensielle inves-
torer, analytikere og andre som har interesse i og for
konsernet. SpareBank 1 Nord-Norge søker en veldiversi-
fisert finansieringsstruktur innenfor gitte rammer, både
med hensyn til marked, produkt og forfall.
Andelen finansiering i utenlandsk valuta økte i 2023.
Dette skyldtes høyere finansieringsbehov som følge
av blant annet utlånsvekst. Konsernet har god kapa-
sitet på finansiering i norske kroner, men periodevis
redusert likviditet i det norske mark edet gør at edet gjør at
konsernet finner det risikoreduserende å være aktiv i
alternative markeder for utstedelse av v erdipapirgeld. erdipapirgjeld.
For å sikre god tilgang til dette kapitalmarkedet,
har banken rating fra Moody’s. Bankens langsiktige
rating hos Moody’s er Aa3. Videre har banken et felles
EMTN-låneprogram for opptak a v geld i utenlandsk v gjeld i utenlandsk
valuta sammen med SpareBank 1 Østlandet og Spare-
Bank 1 SMN.
Konsernet har i de senere år mottatt årlige MREL-ved-
tak fra Finanstilsynet som fastsetter bankens samlede
MREL-behov samt krav til etterstillelse. Banken har
derfor løpende tilpasset finansieringen for å imøte-
komme de regulatoriske MREL-kravene. Frem til 31.
desember 2023 har det vært en lineær tilpasning til det
endelige etterstillelseskravet. Fra og med 1. januar 2024
skal kravet til etterstillelse fullt ut oppfylles. Banken har
gennom 2023 hatt, og vil også per 1. januar 2024, ha gjennom 2023 hatt, og vil også per 1. januar 2024, ha
tilstrekkelige buffere til de regulatoriske MREL-kravene.
Likviditetsrisikoen i konsernet vurderes som lav, og
i tråd med konsernets risikovilje. Det vises for øvrig
til nærmere beskrivelse av likviditetsrisiko i noter til
årsregnskapet. For ytterligere informasjon vises det til
relaterte noter og konsernets pilar 3-rapport.
129
Årsregnskap 2023
Note 6 Finansiell risikostyring
2.3 Markedsrisiko
Definisjon
Markedsrisiko er risiko for verdiendringer på eien-
deler/finansielle posisjoner som følge av endringer
i markedsverdi. Typiske faktorer som påvirker
markedsrisiko er rentenivå, valutakurser, aksjekurser og
risikopåslag mv.
Markedsrisiko oppstår som følge av og er primært
knyttet til:
• Forvaltning (herunder også beholdning) av likvidi-
tetsreserver.
• Endring i rentenivå som påvirker både aktiva og
passiva.
• Endring i valutakurser som påvirker både aktiva og
passiva.
• Endring i aksjekurser som påvirker aktiva.
• Kundevirksomhet innen rente- og valutahandel.
Markedsrisiko består av renterisiko, kredittspreadrisiko,
valutarisiko, aksjerisiko, råvarerisiko og eiendomsrisiko.
Renterisiko defineres som risikoen for endret verdi
på posisjoner i rentebærende finansielle instrumenter
(EVE), samt endret netto renteinntekter (NII), som følge
av endret rentenivå.
Kredittspreadrisiko defineres som risikoen for tap som
følge av økning i kredittspreader på rentebærende
verdipapirer som konsernet har investert i. Konsernet
er hovedsakelig eksponert mot kredittspreadrisiko
gennom forvaltning av likviditetsporteføljen som gjennom forvaltning av likviditetsporteføljen som
består av obligasjoner og sertifikater med lav risiko.
Tapspotensialet tilknyttet kredittspreadrisiko beregnes
ved bruk av metodikk beskrevet i Finanstilsynets
rundskriv 3/2022.
Valutarisiko er risikoen for tap som følge av endringer
i valutakursene. Rammene for valutakursrisiko er uttrykt
ved rammer for samlet netto valutaposisjon og maksi-
mal posisjon i enkeltvaluta. Tapspotensialet tilknyttet
valutarisiko beregnes ved bruk av metodikk beskrevet i
Finanstilsynets rundskriv 3/2022.
Aksjerisiko er risikoen for tap som oppstår som følge
verdiendringer på egenkapitalposisjoner som konser-
net har investert i. Tapspotensialet tilknyttet aksjerisiko
beregnes ved bruk av metodikken beskrevet i Finanstil-
synets rundskriv 3/2022.
Eiendomsrisiko er risikoen for tap som følge av fall
i eiendomsprisene på eiendom som konsernet har
investert i (i all hovedsak knyttet til bankdriften).
Tapspotensialet tilknyttet eiendomsrisiko beregnes
ved bruk av metodikken beskrevet i Finanstilsynets
rundskriv 3/2022.
Råvarerisiko er risikoen for tap som følge av
svingninger i råvareprisene. Tapspotensialet tilkny-
ttet råvarerisiko beregnes som åpen posisjon i
råvarederivater. Eksponeringen inngår ikke i bankens
kjernevirksomhet, men tilbys som et produkt til kunder
som ønsker denne eksponeringen, eller mulighet for
sikring.
Styring og kontroll av markedsrisiko
Markedsrisik o styres gennom konsernets ramme o styres gjennom konsernets ramme verk
på området. Dette innbefatter blant annet risikoram-
mer, samt løpende måling, overvåking og rapportering.
Etablert styring og kontroll skal underbygge konser-
nets risikovilje på området (lav til moderat).
Konsernet har en konservativ tilnærming til risikoek-
sponeringen på området, herunder tar konsernet
i liten grad posisjoner i verdipapirer og finansielle
instrumenter med henblikk på videresalg eller for på
kort sikt å dra fordel av pris eller rentevariasjoner.
Hovedregelen er at konsernet skal begrense markeds-
risiko gennom aktiv bruk a risiko gjennom aktiv bruk a v sikringsinstrumenter.
Udekket risiko skal kun forekomme innenfor egne
tildelte rammer.
Stresstester for markedsrisiko viser at banken og
konsernet har evne til å holde risikoeksponeringen
innenfor vedtatte risikorammer
Markedsrisikoen i konsernet vurderes som lav til
moderat, og i tråd med konsernets risikovilje. For
ytterligere informasjon vises det til relaterte noter og
konsernets pilar 3-rapport.
130
Årsregnskap 2023
Note 6 Finansiell risikostyring
2.4 Eierrisiko
Definisjon
Eierrisiko er risikoen for at konsernet blir påført et nega-
tivt resultat fra eierposter i strategisk eide selskap, eller
at konsernet må tilføre ny egenkapital til strategisk eide
selskap. Eierrisiko oppstår som følge av og er knyttet
til konsernets eierskap i strategisk viktige selskaper,
eksempelvis SpareBank 1 Gruppen.
Styring og kontroll av eierrisiko
Eierrisiko styres gennom k Eierrisiko styres gjennom k onsernets rammeverk på om-
rådet. Dette innbefatter blant annet risikorammer, måltall
samt løpende måling, overvåking og rapportering.
Videre styres eierrisik o aktivt gennom styredeltakelse i o aktivt gjennom styredeltakelse i
en rekke av de deleide selskapene. Etablert styring og
kontroll skal underbygge konsernets risikovilje på områ
-
det (lav til moderat).
Eierandelene i hel- og deleide selskaper er betydelige
og viktige for konsernets totale resultatoppnåelse. På
den annen side kan disse eierandelene gi både økt vola
-
tilitet i resultatene og påvirke kapitaldekningen. Eierpos-
ten i SpareBank 1 Gruppen representerer den største
risikodriveren på området.
SpareBank 1 Nord -Norge har i hovedsak eierrisiko
gennom eierandelene i:gjennom eierandelene i:
• SpareBank 1 Gruppen (19,5 %)
• SpareBank 1 Kreditt (16,73 %)
• Sparebank 1 Utvikling (18 %)
• SpareBank 1 Betaling (17,94 %)
• SpareBank 1 Boligkreditt (15,70 %)
• SpareBank 1 Forvaltning (12,18 %)
• SpareBank 1 Markets (18,06 %)
• SpareBank 1 Næringskreditt (1,05 %)
Tapspotensialet tilknyttet eierrisiko beregnes ved bruk
av ulike tilnærminger, og tar blant annet utgangspunkt
i Finanstilsynets metodikk for eierrisiko og aksjerisiko i
rundskriv 3/2022.
Eierrisikoen vurderes som lav til moderat, og i tråd med
konsernets risikovilje. For ytterligere informasjon vises
det til relaterte noter og konsernets pilar 3-rapport.
2.5 ESG-risiko
Definisjon
ESG-risiko er risikoen som oppstår som følge av
klima-, samfunns- og selskapsstyringsrelaterte forhold.
ESG-risiko er både en egen risikotype og en underlig-
gende risikodriver for øvrige risikotyper, og oppstår
som følge av konsernets kjernevirksomhet.
Styring og kontroll av ESG-risiko
ESG-risiko styres gennom k ESG-risiko styres gjennom k onsernets rammeverk på
området. Dette innbefatter blant annet:
• Etableringen av langsiktige bærekrafts- og
samfunnsansvarsmål og handlingsplan.
• Styrende dokumenter innen ESG-risiko, samt innen
risikoområder hvor ESG-risiko er en underliggende
risikodriver. Dette innbefatter særlig kredittrisiko,
markedsrisiko og likviditetsrisiko.
• Videreutviklet metode for identifisering og vurder-
ing av ESG-risiko i utlånsporteføljen.
• Utvidet og differensiert opplæring av ansatte.
Etablert styring og kontroll skal underbygge konser-
nets risikovilje på området (lav til moderat). For
ytterligere informasjon vises det til relaterte noter,
årsberetningen og konsernets pilar 3-rapport.
131
Årsregnskap 2023
SpareBank 1 Nord-Norge benytter eget klassifiseringssystem for overvåking av kredittrisiko i porteføljen. Risiko-
klasseinndeling skjer ut fra hvert enkelt engasjements sannsynlighet for mislighold. Utover misligholdssannsynlighet
benytter banken vurdert verdi av sikkerheter som et element i gruppering av kunder etter risiko. Fordeling skjer ved
tilordning av sikkerheter til det enkelte utlån. Misligholdssannsynlighet og sikkerhetsklasse grupperer deretter den
enkelte kunde inn i risikogrupper, som vist nedenfor.
I tabellen nedenfor fremk ommer gennomsnittlig usikret eksponering i pr ommer gjennomsnittlig usikret eksponering i pr osent av totalt engasjement, som er
summen av saldo på lån, garantiramme, ramme på kreditt, samt påløpte renter. Se for øvrig note 10 vedrørende
totalt engasjement .
Note 7 Kredittrisikoeksponering
for hver interne risikorating
Morbank
GJENNOMSNITTLIG USIKRET EKSPONERING I % TOTALT ENGASJEMENT
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022 2023 2022
Svært lav risiko 0,00 % 0,20 % 38 330 44 218
Lav risiko 0,94 % 1,11 % 33 106 31 790
Middels risiko 1,07 % 1,01 % 24 517 20 455
Høy risiko 0,00 % 0,03 % 3 316 2 611
Svært høy risiko 0,03 % 0,02 % 1 951 1 631
Misligholdt og nedskrevet 0,02 % 0,01 % 6 344 549
Totalt 2,07 % 2,38 % 107 565 101 253
Konsern
GJENNOMSNITTLIG USIKRET EKSPONERING I % TOTALT ENGASJEMENT
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022 2023 2022
Svært lav risiko 0,00 % 0,20 % 39 752 39 901
Lav risiko 0,92 % 1,09 % 34 861 33 469
Middels risiko 1,06 % 0,99 % 26 651 22 759
Høy risiko 0,02 % 0,03 % 4 475 3 563
Svært høy risiko 0,06 % 0,02 % 3 541 3 097
Misligholdt og nedskrevet 0,02 % 0,01 % 968 689
Totalt 2,07 % 2,33 % 110 247 103 478
132
Årsregnskap 2023
Tabellen nedenfor inkluderer balanseposter og poster utenfor balansen med kredittrisiko, og vurdert verdi av tilhørende
sikkerheter. Der markedsverdier er tilgengelige er disse benyttet. Innenfor eiendom er det benyttet modeller som estimer. Der markedsverdier er tilgjengelige er disse benyttet. Innenfor eiendom er det benyttet modeller som estimer er
verdien av sikkerheten basert på markedsparametere for tilsvarende eiendommer.
Morbank 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER SUM SIKKERHET I EIENDOM *) ØVRIG SIKKERHET**)
Maksimal kreditteksponering i balansen
Fordringer på sentralbanker 402
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 9 300
Utlån til og fordringer på kunder 89 712 66 242 13 088
Sertifikater og obligasjoner 18 187 10 826
Finansielle derivater 1 422 811
Sum kredittrisikoeksponering i balansen 119 024 66 242 24 725
Maksimal kreditteksponering utenfor balansen
Betingete forpliktelser (garantier) 1 801 13
Ubenyttede kreditter 6 751 1 594
Lånetilsagn (kommitteringer) 5 036 872
Sum maksimal kredittrisikoeksponering utenfor balansen 13 588 2 479
Total kredittrisikoeksponering 132 612 68 721 24 725
Konsern 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER SUM SIKKERHET I EIENDOM *) ØVRIG SIKKERHET**)
Maksimal kreditteksponering i balansen
Fordringer på sentralbanker 402
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 2 304
Utlån til og fordringer på kunder 98 789 66 242 18 161
Sertifikater og obligasjoner 18 187 10 826
Finansielle derivater 1 422 811
Sum kredittrisikoeksponering i balansen 121 104 66 242 29 798
Maksimal kreditteksponering utenfor balansen
Betingete forpliktelser (garantier) 1 801 13
Ubenyttede kreditter 6 992 1 594
Lånetilsagn (kommitteringer) 5 036 872
Sum maksimal kredittrisikoeksponering utenfor balansen 13 830 2 479
Total kredittrisikoeksponering 134 934 68 721 29 798
*) Sikkerhetsstillelsen ved eiendomsengasjementer er vurdert til markedsverdi, begrenset til engasjementsstørrelse for den enkelte
motpart. Dette for å kunne uttrykke den effektiv e tilgengelige sikkerhetsverdi. e tilgjengelige sikkerhetsverdi.
**) Øvrig sikkerhet inkluderer blant annet kontanter, løsøre, skip og mottatte garantier. I konsernet inngår justert realisasjonsverdi på
leasingobjektene til datterselskapet SpareBank 1 Finans Nord-Norge.
*) Sikkerhetsstillelsen ved eiendomsengasjementer er vurdert til markedsverdi, begrenset til engasjementsstørrelse for den enkelte
motpart. Dette for å kunne uttrykke den effektiv e tilgengelige sikkerhetsverdi.e tilgjengelige sikkerhetsverdi.
**) Øvrig sikkerhet inkluderer blant annet kontanter, løsøre, skip og mottatte garantier. For obligasjoner med fortrinnsrett består
sikkerhetsmassen av utlån til kunder i selskapet som har utstedt obligasjonen.
Note 8 Maksimal kredittrisikoeksponering
133
Årsregnskap 2023
Kreditteksponering fordelt på geografiske områder 31.12.23 (balanseført)
BELØP I MILL. KRONER MORBANK KONSERN
Troms og Finnmark inkl. Svalbard 54 515 52 071
Nordland 30 672 34 003
Øvrige fylker i Norge 12 902 14 095
Utlandet 1 326 1 327
Totalt 99 415 101 495
Aktiviteter kapitalmarked geografisk 31.12.23 (balanseført)
BELØP I MILL. KRONER MORBANK KONSERN
Norge 11 352 11 352
Europa 6 684 6 684
USA 1 114 1 114
Andre 459 459
Totalt 19 609 19 609
Total kreditteksponering i balansen fordelt geografisk 119 024 121 104
Tabellen nedenfor beskriver kredittrisiko for boliglån til privatkunder. LTV står for «loan to value», og angir hvor mye lån en har i
forhold til verdien på pantet. LTV beregnes som forholdet mellom lånets bruttobeløp – eller beløpet forpliktet til låne-
forpliktelser – til verdien av sikkerheten. Verdivurdering av sikkerheten utelukker eventuelle justeringer for å selge sikkerheten.
Verdien av sikkerheten for boliglån er basert på sikkerhetsverdien ved opprinnelse oppdatert basert på endringer i
boligprisindikatorene. L TV på boliglån gelder kun morbank.TV på boliglån gjelder kun morbank.
LTV - boliglånskunder (mill. NOK)
LTV INTERVALLER 2023 2022
< 50 % 8 775 9 030
50–70 % 14 029 16 219
70–90 % 18 782 18 320
90–100 % 1 281 1 123
> 100 % 1 573 1 336
Sum brutto utlån PM 44 439 46 028
Note 8 Maksimal kre dittrisikoeksponering
134
Årsregnskap 2023
Morbank 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER SUM SIKKERHET I EIENDOM *) ØVRIG SIKKERHET **)
Maksimal kreditteksponering i balansen
Fordringer på sentralbanker 145
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 8 654
Utlån til og fordringer på kunder 84 772 65 980 11 448
Sertifikater og obligasjoner 18 069 9 609
Finansielle derivater 1 458 1 222
Sum kredittrisikoeksponering i balansen 113 098 65 980 22 279
Maksimal kreditteksponering utenfor balansen
Betingete forpliktelser (garantier) 1 663 13
Ubenyttede kreditter 6 164 1 634
Lånetilsagn (kommitteringer) 7 089 1 130
Sum maksimal kredittrisikoeksponering utenfor
balansen
14 916 2 777
Total kredittrisikoeksponering 128 014 68 757 22 279
Konsern 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER SUM SIKKERHET I EIENDOM *) ØVRIG SIKKERHET**)
Maksimal kreditteksponering i balansen
Fordringer på sentralbanker 145
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 1 787
Utlån til og fordringer på kunder 93 513 65 980 16 573
Sertifikater og obligasjoner 18 073 9 609
Finansielle derivater 1 458 1 222
Sum kredittrisikoeksponering i balansen 114 976 65 980 27 404
Maksimal kreditteksponering utenfor balansen
Betingete forpliktelser (garantier) 1 648 13
Ubenyttede kreditter 6 530 1 634
Lånetilsagn (kommitteringer) 6 701 1 130
Sum maksimal kredittrisikoeksponering utenfor
balansen
14 879 2 777
Total kredittrisikoeksponering 129 855 68 757 27 404
*) Sikkerhetsstillelsen ved eiendomsengasjementer er vurdert til markedsverdi, begrenset til engasjementsstørrelse for den enkelte
motpart. Dette for å kunne uttrykke den effektiv e tilgengelige sikkerhetsverdi. e tilgjengelige sikkerhetsverdi.
**) Øvrig sikkerhet inkluderer blant annet kontanter, løsøre, skip og mottatte garantier. For obligasjoner med fortrinnsrett består
sikkerhetsmassen av utlån til kunder i selskapet som har utstedt obligasjonen.
*) Sikkerhetsstillelsen ved eiendomsengasjementer er vurdert til markedsverdi, begrenset til engasjementsstørrelse for den enkelte
motpart. Dette for å kunne uttrykke den effektiv e tilgengelige sikkerhetsverdi.e tilgjengelige sikkerhetsverdi.
**) Øvrig sikkerhet inkluderer blant annet kontanter, løsøre, skip og mottatte garantier. For obligasjoner med fortrinnsrett består
sikkerhetsmassen av utlån til kunder i selskapet som har utstedt obligasjonen.
I konsernet inngår justert realisasjonsverdi på leasingobjektene til datterselskapet SpareBank 1 Finans Nord-Norge .
Note 8 Maksimal kredittrisikoeksponering
135
Årsregnskap 2023
Note 8 Maksimal kredittrisikoeksponering
Kreditteksponering fordelt på geografiske områder 31.12.22 (balanseført)
BELØP I MILL. KRONER MORBANK KONSERN
Troms og Finnmark inkl. Svalbard 51 895 49 378
Nordland 30 455 33 869
Øvrige fylker i Norge 10 570 11 548
Utlandet 507 507
Totalt 93 426 95 301
Aktiviteter kapitalmarked geografisk 31.12.22 (balanseført)
BELØP I MILL. KRONER MORBANK KONSERN
Norge 11 782 11 786
Europa/Asia 6 580 6 580
USA 813 813
Andre 352 352
Totalt 19 527 19 531
Total kreditteksponering i balansen fordelt geografisk 112 953 114 832
136
Årsregnskap 2023
Morbank 2023
BELØP I MILL. KRONER
SVÆRT
LAV
RISIKO
LAV
RISIKO
MIDDELS
RISIKO
HØY
RISIKO
SVÆRT
HØY
RISIKO
MISLIGHOLDT ELLER
INDIVIDUELT
NEDSKREVET TOTALT
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 2 304 6 996 9 300
Utlån til og fordringer på kunder
Privatmarked 24.029 14.772 4.861 282 279 215 44 439
Bedriftsmarked 10.725 9.609 19.269 3.018 1.655 619 44 895
Offentlig marked 380 380
Sum brutto utlån 37 049 31 765 24 130 3 300 1 934 835 99 013
Finansielle investeringer
Noterte stat og statsgaranterte obligasjoner 6.653 6 653
Noterte andre obligasjoner 11.311 11 311
Unoterte obligasjoner 223 223
Sum 17 964 223 18 187
Totalt 55 013 31 765 24 353 3 300 1 934 835 117 200
Andel 47 % 27 % 21 % 3 % 2 % 1 % 100 %
Morbank 2022
BELØP I MILL. KRONER
SVÆRT
LAV
RISIKO
LAV
RISIKO
MIDDELS
RISIKO
HØY
RISIKO
SVÆRT
HØY
RISIKO
MISLIGHOLDT ELLER
INDIVIDUELT
NEDSKREVET TOTALT
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 1 808 6 846 8 654
Utlån til og fordringer på kunder
Privatmarked 26 691 13 755 4 819 269 324 170 46 028
Bedriftsmarked 10 916 8 773 14 932 2 300 1 275 371 38 568
Offentlig 176 176
Sum brutto utlån 39 415 29 549 19 751 2 569 1 600 541 93 426
Finansielle investeringer
Noterte stat og statsgaranterte obligasjoner 5 162 5 162
Noterte andre obligasjoner 11 870 8 11 878
Unoterte obligasjoner 804 218 7 1 029
Sum 17 836 226 7 18 069
Totalt 57 251 29 549 19 977 2 576 1 600 541 111 495
Andel 51 % 27 % 18 % 2 % 1 % 0 % 100 %
Note 9 Kredittkvalitet per klasse av
finansielle eiendeler
SpareBank 1 Nord-Norge benytter eget klassifiseringssystem for overvåking av kredittrisiko i porteføljen. Tabellene
viser brutto utlån og finansielle investeringer fordelt på risikokategori og segment. For mer informasjon om de
interne modellene, se note 6 finansiell risikostyring.
137
Årsregnskap 2023
Konsern 2023
BELØP I MILL. KRONER
SVÆRT
LAV
RISIKO
LAV
RISIKO
MIDDELS
RISIKO
HØY
RISIKO
SVÆRT
HØY
RISIKO
MISLIGHOLDT ELLER
INDIVIDUELT
NEDSKREVET TOTALT
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 2 304 2 304
Utlån til og fordringer på kunder
Privatmarked 24 031 14 773 4 862 282 279 215 44 442
Bedriftsmarked 19 619 9 825 19 236 3 019 1 657 620 53 976
Offentlig 380 380
Sum brutto utlån 45 945 24 978 24 098 3 301 1 936 835 101 093
Finansielle investeringer
Noterte stat og statsgaranterte obligasjoner 6.653 6 653
Noterte andre obligasjoner 11.311 11 311
Unoterte obligasjoner 223 223
Sum 17 964 223 18 187
Totalt 63 909 24 978 24 321 3 301 1 936 835 119 280
Andel 54 % 21 % 20 % 3 % 2 % 1 % 100 %
Konsern 2022
BELØP I MILL. KRONER
SVÆRT
LAV
RISIKO
LAV
RISIKO
MIDDELS
RISIKO
HØY
RISIKO
SVÆRT
HØY
RISIKO
MISLIGHOLDT ELLER
INDIVIDUELT
NEDSKREVET TOTALT
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 1 787 1 787
Utlån til og fordringer på kunder
Privatmarked 28 296 14 982 5 672 384 397 230 49 961
Bedriftsmarked 11 325 9 433 16 360 3 125 2 669 445 43 356
Offentlig 176 176
Sum brutto utlån 41 429 24 590 22 032 3 509 3 066 675 95 301
Finansielle investeringer
Noterte stat og statsgaranterte obligasjoner 5 162 5 162
Noterte andre obligasjoner 11 874 8 11 882
Unoterte obligasjoner 804 218 7 1 029
Sum 17 840 226 7 18 073
Totalt 59 269 24 590 22 258 3 516 3 066 675 113 374
Andel 52 % 22 % 20 % 3 % 3 % 1 % 100 %
Note 9 Kredittkvalitet per klasse av finansielle eiendeler
138
Årsregnskap 2023
Utlån til kredittinstitusjoner måles til amortisert kost. Amortisert kost innebærer verdifastsettelse etter opprinnelige
avtalte kontantstrømmer, justert for forventet tap .
Note 10 Kredittinstitusjoner – for dringer og geld dringer og gjeld
MORBANK KONSERN
31.12.22
GJ,
SNITTLIG
RENTE-
SATS % * 31.12.23
GJ,
SNITTLIG
RENTE-
SATS % *
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23
GJ,
SNITTLIG
RENTE-SATS
% * 31.12.22
GJ,
SNITTLIG
RENTE-
SATS % *
Utlån til og fordringer på
kredittinstitusjoner
487 1,36 % 827 2,90 %
Utlån til og fordringer uten avtalt løpetid
eller oppsigelsestid
849 2,90 % 487 1,36 %
8 167 2,49 % 8 473 4,87 %
Utlån til og fordringer med avtalt løpetid
eller oppsigelsestid
1 455 4,87 % 1 300 2,49 %
8 654 2,61 % 9 300 4,70 % Totalt 2 304 4,70 % 1 787 2,61 %
Spesifisert på de
vesentligste valutasorter
8 547 8 748 NOK 1 752 1 680
3 6 GBP 6 3
25 142 EUR 142 25
70 105 USD 105 70
5 7 SEK 7 5
4 292 Andre valutasorter 292 4
8 654 9 300 Totalt 2 304 1 787
Gjeld til kredittinstitusjoner
280 0,57 % 175 2,10 %
Lån og innskudd fra kredittinstitusjoner uten
avtalt løpetid eller oppsigelsestid
175 2,10 % 280 0,57 %
906 0,05 % 990 1,08 %
Lån og innskudd fra kredittinstitusjoner
med avtalt løpetid eller oppsigelsestid
989 1,08 % 905 0,05 %
1 186 0,27 % 1 165 1,40 % Totalt 1 164 1,40 % 1 185 0,27 %
Spesifisert på de
vesentligste valutasorter
1 013 1 073 NOK 1 072 1 012
0 0 USD 0 0
171 91 EUR 91 171
2 1 Andre valutasorter 1 2
1 186 1 165 Totalt 1 164 1 185
* Gjennomsnittlig rente er beregnet som sum årlige renter / snittvolum.
Sikkerhetsstillelser
437 473
Balanseført verdi av utlån og fordringer på
kredittinstitusjoner stilt som sikkerhet for
derivathandel
473 437
254 669
Balanseført verdi av geld til kr Balanseført verdi av gjeld til kr edittinstitus-
joner stilt som sikkerhet for derivathandel
669 254
139
Årsregnskap 2023
Utlån og fordringer er finansielle eiendeler med betalinger
som er faste, eller lar seg fastsette, og som ikke er notert i et
aktivt marked. Utlån og fordringer bokføres til virkelig verdi
med tillegg av direkte marginale transaksjonskostnader ved
førstegangsinnregning, og til amortisert kost etter effektiv
rentes metode i etterfølgende perioder. Ved beregning av
den effektive renten estimeres kontantstrømmer, og alle
kontraktsmessige vilkår ved det finansielle instrumentet tas i
betraktning.
I perioder etter første måling vurderes utlån til amortisert kost
etter effektiv rentes metode, som et uttrykk for virkelig verdi
på utlånet. Fastrentelån øremerkes ved første gangs innregn
-
ing som vurdert til virkelig verdi med verdiendringer ført mot
resultat. Virkelig verdi fastsettes ved at kontraktsmessige,
faktiske kontantsrømmer fra kunder neddiskonteres etter
konsernets eget fastsatte avkastningskrav iht. faktisk løpetid
på lånet. I avkastningskravet inngår også kredittrisiko.
Gevinst og tap som skyldes endringer i virkelig verdi føres i
resultatregnskapet som verdiendringer. Opptjente renter og
over-/underkurs regnskapsføres som renter. Renterisikoen
i fastrenteutlånene styres ved bruk av renteswapper som
bokføres til virkelig verdi.
SpareBank 1 Nord-Norge deler inn utlånene i to regnskaps-
klasser; lån til amortisert kost og lån til virkelig verdi. Lån til
kunder og kredittinstitusjoner klassifiseres til amortisert kost,
med følgende unntak:
Boliglån til kunder for salg til boligkredittselskap
Boliglån som skal selges til boligkredittselskap de neste 12
månedene er verdsatt til den avtalte verdi disse lånene skal
overdras med.
Utlån til kunder med fast rente
Virkelig verdi fastsettes ved at lånenes faktiske kontant-
strømmer neddiskonteres med en diskonteringsfaktor
basert på swaprente tillagt et marginkrav. I marginkravet
inngår kredittpåslag, administrativt påslag, forventet tap og
likviditetspremie. Banken vurderer fortløpende endringer
i observerbare markedsrenter som kan påvirke verdien av
disse lånene. Det gøres også en fortløpende vurdering a disse lånene. Det gjøres også en fortløpende vurdering a v
mulige forskjeller mellom diskonteringsrente og observer
-
bare markedsrenter for tilsvarende utlån. Banken foretar
nødvendige justeringer av diskonteringsrenten dersom denne
forskjellen blir betydelig. Det er ikk e gort justeringer på e gjort justeringer på
diskonteringsrenten per 31.12.23. Verdiendringer på lånene
inngår i sin helhet i resultatet på linjen netto verdiendringer
på finansielle eiendeler. Sensitiviteten mot diskontering per
31.12.23 ville medført en resultateffekt på ca. –10 mill. kroner
per + 10 basispunkt endret diskonteringsrente.
Utlån til amortisert kost
For alle utlån til amortisert kost er det foretatt beregning av
forventet kredittap og tapsavsetninger etter IFRS 9.
Note 11 Utlån
140
Årsregnskap 2023
Note 11 Utlån
Note 11 Utlån
Klassifisering av utlån og fordringer på kunder
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Utlån til kredittinstitusjoner til amortisert kost
487 827 Utlån uten avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 849 487
8 167 8 473 Utlån med avtalt løpetid eller oppsigelsesfrist 1 455 1 300
8 654 9 300 Utlån til kredittinstitusjoner 2 304 1 787
Utlån til kunder til amortisert kost
75 689 82 399 Utlån til amortisert kost 91 476 84 430
75 689 82 399 Brutto utlån til kunder til amortisert kost 91 476 84 430
Utlån til kunder til virkelig verdi over resultatet
4 850 4 268 Utlån til kunder med fast rente 4 268 4 850
4 233 3 045 Utlån til kunder for salg til boligkredittselskap 3 045 4 233
9 083 7 313 Brutto utlån til kunder til virkelig verdi 7 313 9 083
84 772 89 712 Brutto utlån til kunder 98 789 93 513
93 426 99 013 Brutto utlån 101 093 95 301
Tapsavsetninger - til reduksjon av eiendeler
–176 –134 Tapsavsetninger utlån – trinn 1 –152 –205
–238 –302 Tapsavsetninger utlån – trinn 2 –343 –275
–153 –190 Tapsavsetninger utlån – trinn 3 –261 –184
84 205 89 086 Netto utlån til kunder eksl. lån overført til SB1 BK og SB1 NK 98 032 92 850
141
Årsregnskap 2023
Tilleggsinformasjon
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Leiefinansieringsavtaler (finansiell leasing)
4 042 3 929
4 723 5 393 Kasse-/drifts- og brukskreditter 5 830 5 055
2 371 2 402 Byggelån 2 402 2 371
77 678 81 918 Nedbetalingslån 86 515 82 159
8 654 9 300 Utlån til kredittinstitusjoner 2 304 1 787
93 426 99 013 Sum brutto utlån 101 093 95 301
Herav ansvarlig lånekapital
383 1 533 Ansvarlig kapital i kredittinstitusjoner 1 367 232
Utlån til ansatte
1 267 1 351 Utlån til ansatte 1 351 1 267
Totalt engasjement er definert som summen av saldo lån, garantiramme, ramme på kreditt, samt påløpte renter. Det
beregnes kun forventet tap i trinn 1, 2 og 3 for finansielle eiendeler til amortisert kost. Banken har både brutto utlån
og finansielle forpliktelser vurdert til amortisert kost, der det beregnes forventet tap etter IFRS 9. Se note 13 for mer
info om avsetninger for forventet tap.
Bankens engasjement fordelt på sektor og næring
1) Brutto fordringer knyttet til finansielle leieavtaler konsern 31.12.23 31.12.22
Forfall innen 1 år 130 131
Forfall 1–5 år 1 876 1 886
Forfall etter 5 år 2 340 2 203
Totalt 4 346 4 220
Ikke opptjent inntekt knyttet til finansielle leieavtaler –304 –291
Netto investeringer knyttet til finansielle leieavtaler 4 042 3 929
Netto investeringer i finansielle leieavtaler
Forfall innen 1 år 122 122
Forfall 1–5 år 1 756 1 756
Forfall etter 5 år 2 051 2 051
Totalt 3 929 3 929
Note 11 Utlån
142
Årsregnskap 2023
Morbank 31.12.23
BRUTTO UTLÅN SEKTOR-
OG NÆRINGSFORDELT
BELØP I MILL. KRONER
BRUTTO
UTLÅN TIL
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 3
UTLÅN TIL VIR-
KELIG VERDI
NETTO
UTLÅN
Eiendom 17 986 –47 –131 –85 35 17 758
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
12 127 –20 –5 –6 0 12 096
Fiske og havbruk 10 027 –16 –83 –7 28 9 949
Industri 1 611 –3 –10 –16 11 1 593
Jordbruk og skogbruk 1 122 –1 –1 –4 36 1 152
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 3 281 –11 –17 –18 32 3 268
Offentlig forvaltning 380 0 0 0 0 379
Tjenesteytende virksomhet 3 068 –14 –13 –6 46 3 082
Transport og lagring 2 611 –6 –9 –7 46 2 634
Varehandel, hotell og
restaurantvirksomhet
2 101 –5 –10 –6 26 2 107
Sum bedriftsmarked 54 314 –123 –279 –155 260 54 017
Sum personmarked 37 385 –10 –23 –35 7 053 44 370
Sum utlån 91 699 –134 –302 –190 7 313 98 387
FINANSIELLE FORPLIKTELSER
FORDELT PÅ SEKTOR OG NÆRING
BELØP I MILL. KRONER
FINANSIELLE
FORPLIKTELSER
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
TRINN 3
SUM TAPS-
AVSETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
Eiendom 1 146 –5 –26 0 –31
Finansielle foretak, forsikring og
verdipapirforetak
464 –1 –3 –5 –9
Fiske og havbruk 1 429 –1 –1 0 –2
Industri 266 0 –1 –3 –4
Jordbruk og skogbruk 115 0 0 0 0
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 746 –1 –2 –2 –5
Offentlig forvaltning 611 0 0 0 0
Tjenesteytende virksomhet 574 –2 –1 0 –3
Transport og lagring 1 068 –3 0 0 –4
Varehandel, hotell og restaurantvirksomhet 500 –1 –1 0 –2
Sum bedriftsmarked 6 919 –14 –36 –10 –60
Sum personmarked 1 633 0 0 0 0
Sum utlån 8 552 –14 –36 –10 –61
Note 11 Utlån
143
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.23
BRUTTO UTLÅN SEKTOR-
OG NÆRINGSFORDELT
BELØP I MILL. KRONER
BRUTTO
UTLÅN TIL
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG
VERDI
NETTO
UTLÅN
Eiendom 18 066 –48 –132 –85 35 17 837
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
5 089 –20 –5 –6 0 5 058
Fiske og havbruk 10 931 –19 –90 –7 28 10 842
Industri 2 141 –4 –24 –17 11 2 107
Jordbruk og skogbruk 1 255 –1 –2 –5 36 1 284
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 4 296 –12 –22 –24 32 4 270
Offentlig forvaltning 398 0 0 0 0 398
Tjenesteytende virksomhet 4 005 –16 –17 –54 46 3 965
Transport og lagring 3 643 –10 –9 –10 46 3 660
Varehandel, hotell og restaurantvirksomhet 2 707 –8 –13 –6 26 2 705
Sum bedriftsmarked 52 532 –138 –314 –213 260 52 127
Sum personmarked 41 248 –15 –29 –47 7 053 48 211
Sum utlån 93 781 –152 –343 –261 7 313 100 337
FINANSIELLE FORPLIKTELSER
FORDELT PÅ SEKTOR OG NÆRING
BELØP I MILL. KRONER
FINANSIELLE
FORPLIKTELSER
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 3
SUM TAPS-
AVSETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
Eiendom 1 146 –5 –26 0 –31
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
464 –1 –3 –5 –9
Fiske og havbruk 1 462 –1 –1 0 –2
Industri 282 0 –1 –3 –4
Jordbruk og skogbruk 115 0 0 0 0
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 807 –1 –2 –2 –5
Offentlig forvaltning 611 0 0 0 0
Tjenesteytende virksomhet 707 –2 –1 0 –3
Transport og lagring 1 264 –3 0 0 –4
Varehandel, hotell og restaurantvirksomhet 662 –1 –1 0 –2
Sum bedriftsmarked 7 521 –14 –36 –10 –60
Sum personmarked 1 633 0 0 0 0
Sum utlån 9 153 –14 –36 –10 –61
Note 11 Utlån
144
Årsregnskap 2023
Morbank 31.12.22
BRUTTO UTLÅN SEKTOR-
OG NÆRINGSFORDELT
BELØP I MILL. KRONER
BRUTTO
UTLÅN TIL
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 3
UTLÅN TIL VIR-
KELIG VERDI
NETTO
UTLÅN
Eiendom 15 666 –68 –128 –62 43 15 451
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
11 131 –24 –25 –6 0 11 076
Fiske og havbruk 8 276 –33 –13 –3 30 8 256
Industri 1 307 –3 –5 –30 10 1 279
Jordbruk og skogbruk 1 010 –1 –1 –1 36 1 044
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 3 167 –9 –10 –3 32 3 177
Offentlig forvaltning 176 0 0 0 0 176
Tjenesteytende virksomhet 2 311 –7 –13 –4 59 2 346
Transport og lagring 2 300 –4 –5 –8 38 2 321
Varehandel, hotell og
restaurantvirksomhet
1 782 –8 –11 –7 24 1 780
Sum bedriftsmarked 47 126 –157 –212 –125 272 46 905
Sum personmarked 37 218 –20 –27 –28 8 810 45 954
Sum utlån 84 344 –176 –238 –153 9 083 92 859
FINANSIELLE FORPLIKTELSER
FORDELT PÅ SEKTOR OG NÆRING
BELØP I MILL. KRONER
FINANSIELLE
FORPLIKTELSER
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 3
SUM TAPS-
AVSETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
Eiendom 1 324 –14 –36 –5 –54
Finansielle foretak, forsikring og
verdipapirforetak
308 –1 –1 0 –2
Fiske og havbruk 861 –1 0 0 –1
Industri 368 –1 –1 0 –2
Jordbruk og skogbruk 94 0 0 0 0
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 640 –2 –2 0 –4
Offentlig forvaltning 407 0 0 0 0
Tjenesteytende virksomhet 1 160 –4 0 0 –4
Transport og lagring 493 0 –2 0 –2
Varehandel, hotell og restaurantvirksomhet 511 –1 –1 –1 –3
Sum bedriftsmarked 6 165 –23 –43 –6 –72
Sum personmarked 1 662 0 0 0 0
Sum utlån 7 827 –23 –43 –6 –72
Note 11 Utlån
145
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.22
BRUTTO UTLÅN SEKTOR-
OG NÆRINGSFORDELT
BELØP I MILL. KRONER
BRUTTO
UTLÅN TIL
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER
TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG
VERDI
NETTO
UTLÅN
Eiendom 15 760 –69 –129 –63 43 15 542
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
4 205 –24 –25 –6 0 4 150
Fiske og havbruk 9 193 –41 –15 –3 30 9 164
Industri 1 847 –5 –14 –33 10 1 806
Jordbruk og skogbruk 1 144 –1 –3 –1 36 1 176
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 4 092 –11 –16 –8 32 4 089
Offentlig forvaltning 190 0 0 0 0 190
Tjenesteytende virksomhet 3 203 –12 –15 –6 59 3 229
Transport og lagring 3 098 –7 –10 –12 38 3 108
Sum bedriftsmarked 45 072 –180 –243 –141 272 44 780
Sum personmarked 41 147 –24 –32 –43 8 810 49 858
Sum utlån 86 219 –204 –275 –184 9 083 94 637
FINANSIELLE FORPLIKTELSER
FORDELT PÅ SEKTOR OG NÆRING
BELØP I MILL. KRONER
FINANSIELLE
FORPLIKTELSER
AMORTISERT
KOST
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 1
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 2
TAPSAV-
SETNINGER KLAS-
SIFISERT
SOM GJELD
TRINN 3
SUM TAPS-
AVSETNINGER
KLASSIFISERT
SOM GJELD
Eiendom 1 282 –14 –36 –5 –54
Finansielle foretak, forsikring
og verdipapirforetak
118 –1 –1 0 –2
Fiske og havbruk 925 –1 0 0 –1
Industri 418 –1 –1 0 –2
Jordbruk og skogbruk 94 0 0 0 0
Kraft og vannforsyning, bygg og anlegg 697 –2 –2 0 –4
Offentlig forvaltning 407 0 0 0 0
Tjenesteytende virksomhet 1 324 –4 0 0 –4
Transport og lagring 581 0 –2 0 –2
Varehandel, hotell og restaurantvirksomhet 671 –1 –1 –1 –3
Sum bedriftsmarked 6 516 –23 –43 –6 –72
Sum personmarked 1 662 0 0 0 0
Sum utlån 8 177 –23 –43 –6 –72
Note 11 Utlån
146
Årsregnskap 2023
Totalt engasjement fordelt på trinn i kredittrisikovurdering per 31.12.23
MORBANK KONSERN
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 SUM BELØP I MILL. KRONER SUM TRINN 3 TRINN 2 TRINN 1
85 168 6 485 517 92 170 Totalt engasjement til amortisert kost 01.01.23 94 396 657 7 692 86 046
Periodens migrering mellom
trinn i kredittririsko:
1 966 –1 955 –11 0 til (-fra) trinn 1 0 –22 –2 178 2 200
–6 245 6 268 –23 0 til (-fra) trinn 2 0 –54 7 165 –7 111
–154 –198 352 0 til (-fra) trinn 3 0 455 –272 –183
-2 800 - 599 - 54 -3 453 Netto økning/reduksjon saldo -4 477 -97 -833 -3 548
27 330 4 170 163 31 663 Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler 34 600 192 4 576 29 832
–17 707 –2 216 –205 –20 129 Finansielle eiendeler som er blitt fraregnet –21 585 –274 –2 196 –19 116
87 557 11 954 740 100 251 Totalt engasjement til amortisert kost 102 933 858 13 955 88 120
7 313 Utlån til virkelig verdi over resultat 7 313
87 557 11 954 740 107 565 Totalt engasjement 31.12.23 110 247 858 13 955 88 120
–7 293 –1 228 –31 –8 552 Utenom balanse 1) –9 153 –31 –1 410 –7 712
80 264 10 726 709 99 013 Brutto utlån 101 093 827 12 545 80 408
–134 –302 –190 –626 Tapsnedskrivninger - til reduksjon eiendeler –756 –261 –343 –152
80 131 10 424 519 98 387 Netto utlån 2) 100 338 566 12 202 80 256
Note 11 Utlån
1) Utenom balanse består av ubenyttede rammer av lån og kreditter samt inngåtte garantiavtaler.
Inngåtte/kommiterte lån inngår ikke.
2) Netto utlån som eiendeler i balansen.
Forklaringer til tabellen:
• Forutsetningene for migrering mellom ECL-trinnene (1-3) er nærmere redegort f-trinnene (1-3) er nærmere redegjort f or i note 13.
• «Netto økning/reduksjon saldo»: Netto økning/reduksjon saldo på eiendeler som finnes i både inngående og utgående
balanse.
• «Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler»: Eiendeler som kun finnes i utgående balanse i ECL-modellen.
• «Finansielle eiendeler som er blitt fraregnet»: Eiendeler som kun finnes i inngående balanse i ECL-modellen.
147
Årsregnskap 2023
SpareBank 1 Nord-Norge har egne modeller som scorer kundene ut fra sannsynlighet for mislighold. Summen av risikoklasse (PD)
og sikkerhetsklasse (sikkerhetsdekning) definererer hvilken risikokategori engasjementene havner i. Utfyllende informasjon om
komponentene i de interne modellene finnes i note 6.
Kredittmodellen er basert på tre sentrale hovedkomponenter:
1. Sannsynlighet for mislighold (PD): Kundene blir klassifisert i risikoklasse ut fra sannsynligheten for at kunden misligholder
sine forpliktelser.
2. Eksponering ved mislighold (EAD): En beregnet størrelse som angir den forventede eksponeringen mot kunden ved
mislighold.
3. Tapsgrad ved mislighold (LGD): En beregnet størrelse som angir hvor mye konsernet potensielt kan tape dersom kunden
misligholder sine forpliktelser.
Tabellene nedenfor presenterer totalt engasjement fordelt på risikokategorier og trinn i ECL-vurderingen.
Totalt engasjement fordelt på trinn i kredittrisikovurdering per 31.12.22
MORBANK KONSERN
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 SUM BELØP I MILL. KRONER SUM TRINN 3 TRINN 2 TRINN 1
76 675 7 904 496 85 075 Totalt engasjement til amortisert kost 01.01.22 87 389 549 8 201 78 639
Periodens migrering mellom
trinn i kredittririsko:
2 865 –2 845 –20 0 til (-fra) trinn 1 0 –28 –3 128 3 157
–2 950 2 986 –37 0 til (-fra) trinn 2 0 –56 3 389 –3 332
–28 –115 143 0 til (-fra) trinn 3 0 214 –162 –52
–5 538 –7 3 –5 542 Netto ny måling av tap –6 231 –27 –52 –6 153
33 920 1 241 38 35 199 Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler 37 700 46 1 433 36 221
–19 776 –2 679 –106 –22 561 Finansielle eiendeler som er blitt fraregnet –24 463 –41 –1 988 –22 433
85 168 6 485 517 92 170 Totalt engasjement til amortisert kost 94 396 657 7 692 86 046
9 083 Utlån til virkelig verdi over resultat 9 083
85 168 6 485 517 101 253 Totalt engasjement 31.12.22 103 478 657 7 692 86 046
–6 798 –1 005 –24 –7 827 Utenom balanse 1) –8 177 –24 –1 097 –7 057
78 370 5 480 493 93 426 Brutto utlån 95 301 633 6 595 78 990
–176 –238 –153 –567 Tapsnedskrivninger - til reduksjon eiendeler –663 –184 –275 –204
78 194 5 242 340 92 859 Netto utlån 2) 94 637 449 6 321 78 785
Note 11 Utlån
148
Årsregnskap 2023
Morbank
RISIKOKATEGORI 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG VERDI SUM
Svært lav risiko 37 907 381 0 5 510 43 797
Lav risiko 30 866 899 0 1 341 33 106
Middels risiko 16 891 7 239 0 387 24 517
Høy risiko 1 354 1 946 0 42 3 342
Svært høy risiko 446 1 489 0 17 1 951
Misligholdt og nedskrevet 95 0 740 16 851
Totalt engasjement 87 558 11 954 740 7 313 107 564
Andel engasjement 81 % 11 % 1 % 7 % 100 %
Morbank
RISIKOKATEGORI 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG VERDI SUM
Svært lav risiko 37 910 250 0 6 058 44 218
Lav risiko 29 198 351 0 2 240 31 790
Middels risiko 16 142 3 610 0 703 20 455
Høy risiko 1 455 1 115 0 42 2 611
Svært høy risiko 440 1 159 0 31 1 631
Misligholdt og nedskrevet 24 0 517 8 549
Totalt engasjement 85 169 6 485 517 9 083 101 253
Andel engasjement 84 % 6 % 1 % 9 % 100 %
KONSERN
RISIKOKATEGORI 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG VERDI SUM
Svært lav risiko 33 608 635 0
5 510
39 752
Lav risiko 32 525 995 0
1 341
34 860
Middels risiko 18 623 7 641 0
387
26 651
Høy risiko 2 113 2 319 0
42
4 474
Svært høy risiko 1 159 2 366 0
17
3 541
Misligholdt og nedskrevet 95 0 857
16
968
Totalt engasjement 88 122 13 955 857
7 313
110 247
Andel engasjement 80 % 13 % 1 %
7 %
100 %
KONSERN
RISIKOKATEGORI 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3
UTLÅN TIL
VIRKELIG VERDI SUM
Svært lav risiko 33 522 321 0 6 058 39 901
Lav risiko 30 829 399 0 2 240 33 469
Middels risiko 18 157 3 899 0 703 22 759
Høy risiko 2 179 1 342 0 42 3 563
Svært høy risiko 1 335 1 731 0 31 3 097
Misligholdt og nedskrevet 24 0 657 8 689
Totalt engasjement 86 046 7 692 657 9 083 103 478
Andel engasjement 83 % 7 % 1 % 9 % 100 %
Note 11 Utlån
149
Årsregnskap 2023
Note 12 Overføring av finansielle eiendeler
SpareBank 1 Nord-Norge har avtaler om mulig juridisk
salg av utlån med høy sikkerhet og pant i eiendom til
SpareBank 1 Boligkreditt AS og SpareBank 1 Nærings-
kreditt AS. I henhold til inngått forvaltningsavtale med
disse to selskapene i alliansen forestår banken forvalt-
ning av utlånene og opprettholder kundekontakten.
Banken mottar et vederlag i form av provisjoner for de
plikter som følger med forvaltningen av lånene. Banken
har vurdert de regnskapsmessige implikasjonene
dithen at det vesentligste av risiko og fordeler ved
eierskap knyttet til de solgte utlånene er overført. Det
innebærer full fraregning.
Mottatt vederlag for lån som er overført til SpareBank
1 Boligkreditt AS og SpareBank 1 Næringskreditt AS,
tilsvarer bokført verdi, og vurderes å samsvare med
lånenes virkelige verdi på overføringstidspunktet.
I 2018 endret banken regnskapsmessig behandling
på deler av låneporteføljen som klassifiserer for salg
til kredittforetakene. Basert på konsernets finansier-
ingsplan kommende 12 måneder, merkes lånene som
er forventet solgt til kredittforetakene. Disse lånene
blir behandlet regnskapsmessig til virkelig verdi over
resultat. Banken innregner alle rettigheter og plikter
som skapes, eller beholdes ved overføringen separat,
som eiendeler eller forpliktelser.
Hvis kredittforetakene får tap på overtatte lån, har
de en viss motregningsrett i provisjoner fra samtlige
banker som har overført lån. Det foreligger dermed en
begrenset genværende inv begrenset gjenværende inv olvering knyttet til solgte
utlån, ved mulig begrenset avregning av tap mot
provisjon.
Denne motregningsadgangen anses imidlertid ikke å
være av en slik karakter at den endrer på konklusjonen
om at det vesentligste av risiko og fordeler ved
eierskap er overført. Bankens maksimale eksponering
for tap er representert ved det høyeste beløpet som
vil kunne kreves dekket under avtalene.
Kredittforetakene kan foreta videresalg av utlån som
er kjøpt av banken, samtidig som bankens rett til å
forvalte kundene og motta provisjon følger med.
Dersom banken ikke er i stand til å betjene kundene,
kan retten til betjening og provisjon falle bort. Videre
kan banken ha opsjon til å kjøpe tilbake utlån under
gitte betingelser.
I tillegg til den generelle modellen er det egne prin-
sipper for utstedte, herunder reforhandlede lån som
behandles som nye, og kjøpte lån hvor det er påløpt
kredittap ved førstegangs balanseføring. For disse
beregnes en effektiv rente som tar hensyn til forventet
kredittap, og ved endringer i forventede kontantstrøm-
mer skal endringen diskonteres med den opprinnelig
fastsatte effektive renten og resultatføres. For disse
eiendelene er det derved ikke behov for å overvåke
hvorvidt det har vært en vesentlig økning i kredittrisiko
etter førstegangs balanseføring da forventet tap over
hele levetiden uansett skal tas hensyn til.
SpareBank 1 Boligkreditt AS
SpareBank 1 Boligkreditt AS er eid av sparebanker som
inngår i SpareBank 1-alliansen og er samlokalisert med
SpareBank 1 Næringskreditt AS i Stavanger. Banken har
en eierandel på 15,70 % per 31.12.23 (15,58 % per 31.12.22).
Hensikten med kredittforetaket er å sikre bankene i
alliansen stabil og langsiktig finansiering av boliglån til
konkurransedyktige priser. Obligasjonene til SpareBank
1 Boligkreditt AS har en rating på Aaa fra Moody’s.
SpareBank 1 Boligkreditt AS erverver utlån med pant i
boliger og utsteder obligasjoner med fortrinnsrett.
Det er i 2023 overført boliglån til en netto verdi av 5
mrd. kroner til SpareBank 1 Boligkreditt AS. Totalt er det
fraregnet boliglån til SpareBank 1 Boligkreditt AS for
44,5 mrd. kroner ved utgangen av regnskapsåret.
SpareBank 1 Næringskreditt AS
SpareBank 1 Næringskreditt AS ble etablert i 2009
og har konsesjon fra Finanstilsynet til å drive som
kredittforetak. Banken har en eierandel på 1,05 % per
31.12.23 (2,71 % per 31.12.22). De lånene som er overført
til SpareBank 1 Næringskreditt AS er svært godt sikret
og har en svært liten tapssannsynlighet.
Obligasjonene til SpareBank 1 Næringskreditt AS
har en Aaa rating fra Moody’s. Foretaket er eid av
sparebanker som inngår i SpareBank 1-alliansen og er
samlokalisert med SpareBank 1 Boligkreditt AS i
Stavanger. Hensikten med kredittforetaket er å sikre
bankene i alliansen stabil og langsiktig finansiering
av næringseiendom til konkurransedyktige priser.
SpareBank 1 Næringskreditt AS erverver utlån med
pant i næringseiendom og utsteder obligasjoner
med fortrinnsrett. Som en del av bankens finansier-
ingsstrategi er det overført utlån til foretaket. Lån
overført til SpareBank 1 Næringskreditt AS er sikret
med pant i næringseiendom innenfor 60 % av takst.
Det er fraregnet lån til SpareBank 1 Næringskreditt AS
for 0,128 mrd. kroner ved utgangen av regnskapsåret.
150
Årsregnskap 2023
Note 13 Tapskostnader og avsetninger
for forventet tap
Banken gennomgår det vesentligste a Banken gjennomgår det vesentligste a v bedrifts-
markedsporteføljen årlig. Store og spesielt risikable
engasjementer gennomgås kvartalsvis. Lån til privat-engasjementer gjennomgås kvartalsvis. Lån til privat-
personer gennomgås når de er misligholdt mer enn personer gjennomgås når de er misligholdt mer enn
55 dager, dersom de har en særlig dårlig betaling-
shistorikk eller dersom det ansees å være forhøyet
kredittrisiko basert på annen kjent informasjon.
Det beregnes en misligholdsannsynlighet for hver
bedriftskunde, basert på historiske regnskapsdata og
anmerkningshistorikk, og tilsvarende for personkunder,
men da med utgangspunkt i likningstall og anmerkning-
shistorikk.
Engasjementer der det har vært mer enn 30 dagers
betalingsforsinkelse vil alltid flyttes til trinn 2. Det
gøres også en kvalitativ vurdering basert på hvorvidt gjøres også en kvalitativ vurdering basert på hvorvidt
engasjementet har vesentlig endring i kredittrisiko
dersom det settes på særskilt overvåking eller det er
gitt betalingslettelser. Se konsernets pillar 3-rapport for
nærmere beskrivelser.
Et engasjement innenfor massemarked anses som
misligholdt og misligholdsmerkes dersom et krav er
forfalt med mer enn 90 dager, beløpet er over 1 000
kroner og ov ertrekk utgør mer enn 1 % av eksponering ertrekk utgjør mer enn 1 % av eksponering
på konto. F or foretak er det geldende når et kra or foretak er det gjeldende når et kra v er
forfalt med mer enn 90 dager, beløpet er over 2 000
kroner og ov ertrekk utgør mer enn 1 % av eksponering ertrekk utgjør mer enn 1 % av eksponering
på balanse. I tillegg ansees et engasjement som mislig-
holdt ved hendelser som medfører UTP (unlikeness
to pay), som for eksempel konkurs, vesentlig lettelser
som følge av finansielle problemer eller salg av engas-
jement til underkurs. Et engasjement anses i tillegg for
å være tapsutsatt når det foreligger dokumenterbare
opplysninger om at én eller flere tapshendelser har
funnet sted, og disse har effekt på forventede frem-
tidige kontantstrømmer som lar seg estimere på en
pålitelig måte.
Dersom de kontraktsregulerte kontantstrømmene
fra et engasjement er blitt reforhandlet eller endret,
vurderer konsernet om det har vært en betydelig
økning i kredittrisiko i ved å sammenligne:
a. risikoen for mislighold på rapporteringstidspunktet
(basert på de endrede kontraktsvilkårene) og
b. risikoen for mislighold ved førstegangsinnregning
(basert på de opprinnelige, uendrede kontrakts-
vilkårene).
Banken har ni risikoklasser for friske engasjement (A-H)
og to klasser for misligholdte engasjement (J-K), basert
på misligholdsannsynligheten til hver kunde. Disse 11
klassene aggregeres inn i gruppene lav, middels, høy,
samt mislighold og tap i forhold til misligholdsann-
synlighet. Hele porteføljen scores månedlig ved bruk
av automatisk datafangst, og med utgangspunkt i
objektive data.
Likviditetsfasiliteter
Banken har, sammen med de andre eierne av Spare-
Bank 1 Boligkreditt AS og SpareBank 1 Næringskreditt
AS, inngått avtaler om etablering av likviditetsfasilitet til
disse to selskapene. Dette innebærer at bankene har
forpliktet seg til å kjøpe obligasjoner med fortrinnsrett
for det tilfellet at selskapene ikke kan refinansiere sin
virksomhet i markedet. Kjøp av obligasjonene forut-
setter at foretakets sikkerhetsmasse ikke har innført
betalingsstans, slik at den faktisk er i stand til å utstede
slike obligasjoner. Det foreligger derfor ingen kreditt-
garanti som kan påberopes i tilfelle at foretaket eller
sikkerhetsmassen er insolvent.
Kjøpet er begrenset til en samlet verdi av de til enhver
tid neste 12 måneders forfall i foretaket. Tidligere kjøp
under denne avtalen trekkes fra fremtidige kjøpsfor-
pliktelser. Hver eier hefter prinsipalt for sin andel av
behovet, subsidiært for det dobbelte av det som er
det primære ansvaret i henhold til samme avtale. Obli-
gasjonene kan deponeres i Norges Bank og medfører
således ingen vesentlig økning i risiko for banken.
Selskapene holder etter sin interne policy likviditet
for de neste seks måneders forfall. Denne trekkes fra
ved vurderingen av bankenes ansvar. Det er derfor
kun dersom selskapene ikke lenger har likviditet for
de neste 12 måneders forfall at banken vil rapportere
noe engasjement her mht. kapitaldekning eller store
engasjementer.
Per 31.12.23 utgør forpliktelsen på k 12.23 utgjør forpliktelsen på k onsolidert nivå 0
mill. kroner for SpareBank 1 Boligkreditt AS og 3,2 mill.
kroner for SpareBank 1 Næringskreditt AS.
Note 12 Overføring av finansielle overføringer
151
Årsregnskap 2023
Et engasjement flyttes fra trinn 2 til trinn 1 når:
• Kunden har hatt en positiv utvikling i risiko, slik at
økningen i kredittrisiko siden innvilgelse ikke lenger
er vesentlig.
• Kunden fjernes fra «særskilt overvåking».
• Engasjementet blir restrukturert med vilkår som tar
hensyn til forholdene som forårsaket at kunden ble
satt til «særskilt overvåking».
Et engasjement flyttes fra trinn 3 til trinn 2 når:
• Det ikke lenger foreligger mislighold, men økningen
i kredittrisiko siden innvilgelse fortsatt er vesentlig.
Nye regler for definisjon, beregning og rapporter-
ing av mislighold ble innført fra 01.01.21. Blant annet
gelder en karensperiode før tidligere misligholdte gjelder en karensperiode før tidligere misligholdte
engasjementer kan friskmeldes, samt kriterier som
skal vurderes for om engasjementet skal defineres
som «unlikeliness to pay». Karensperioden varierer
mellom ulike tilfeller, men kan være opp til 24
måneder.
Et engasjement flyttes fra trinn 3 til trinn 1 når:
• Det ikke lenger foreligger risiko for mislighold eller
tap, og økningen i kredittrisiko siden innvilgelse ikke
lenger er vesentlig. Også her må ny definisjon av
mislighold tas hensyn til.
Konsernet har gort a Konsernet har gjort a vsetninger for forventet tap (ECL)
på alle finansielle eiendeler (låneengasjementer) som
ikke er klassifisert til virkelig verdi over resultat.
Målingen av avsetningen for forventet tap avhenger av
om kredittrisikoen har økt vesentlig siden første gangs
balanseføring, og uten krav om at det foreligger et
objektivt bevis for at en tapshendelse har funnet sted.
Ved førstegangs balanseføring og når kreditt-
risikoen ikke har økt vesentlig etter førstegangs
balanseføring, avsettes det for 12-måneders forventet
tap som følge av forventet mislighold. 12-måneders
forventet tap er tapet som er forventet å
inntreffe over levetiden til lånet, men som kan knyttes
til begivenheter som inntreffer de første 12 månedene.
Hvis kredittrisikoen har økt vesentlig etter første-
gangsinnregning, avsettes det for forventet tap
over hele levetiden til lånet.
Forventet kredittap er beregnet basert på nåverdien
av alle k ontantstrømmer over genværende f ontantstrømmer over gjenværende f orventet
levetid, dvs. forskjellen mellom de kontraktsmessige
kontantstrømmene og kontantstrømmen som konser-
net forventer å motta, diskontert med effektiv rente på
instrumentet.
De forventede kontantstrømmene omfatter kontant-
strømmer fra salg av sikkerhetsstillelse eller andre
kredittforbedringer som er integrert i kontrakts-
vilkårene.
Beregningen av f orventet kredittap gøres månedlig og orventet kredittap gjøres månedlig og
tar utgangspunkt i en objektiv og sannsynlighetsvektet
analyse av alternative utfall, der det også tas hensyn til
tidsverdien av forventede kontantstrømmer. Analysen
baseres på rele vant informasjon som er tilgengelig vant informasjon som er tilgjengelig
på rapporteringstidspunktet, og bygger på tre
makroøkonomiske scenarier for å ta hensyn til ikke-
lineære aspekter av forventede tap.
I andre kvartal 2023 ble det for første gang anvendt
en oppgradert tapsmodell som gir forslag til sentrale
forutsetninger ved bruk av regresjonsanalyse og simul-
ering. Fremtidig misligholdsnivå (PD) predikeres basert
på forventet utvikling i pengemarkedsrente og arbeid-
sledighet. Fremtidig tapsnivå (LGD) simuleres basert på
sikkerhetsverdier og forventninger til prisutvikling for
ulike sikkerhetsobjekter.
Konsernet fastsatte tidligere nivå på PD- og LGD-fak-
torer basert på en skala fra 1–12 ut fra hva som
forventes de neste 12 månedene og de neste 5 årene,
innenfor hvert scenario. Som følge av at fremtidig
PD- og LGD-nivå i oppgradert tapsmodell predikeres
direkte gennom de ov direkte gjennom de ov ennevnte forklaringsvariablene,
fastsettes ikke lenger disse nivåene gennom denne fastsettes ikke lenger disse nivåene gjennom denne
skalaen.
Den oppgraderte tapsmodellen baserer seg, som
tidligere modell, på PD- og LGD-prediksjoner i tre
forskjellige scenarioer. I motsetning til tidligere modell,
hvor samtlige fastsatte scenarioer var mer forvent-
ningsrette, er det større avstand mellom de respektive
utfallene i oppgradert tapsmodell:
SC1 «Base case» representerer det mest sannsynlige
utfallet. Norges Banks Pengepolitisk rapport er valgt
som hovedkilde for forklaringsvariablene rente og
arbeidsledighet samt forventet prisutvikling på eien-
dom.
SC2 «downside case»: representerer et utfall som er
betydelig mer negativt enn SC1. Forklaringsvariablene
rente og arbeidsledighet samt forventet prisutvikling
på eiendom er på nivå med en svært alvorlig nedgang-
skonjunktur.
SC3 «Best case»: representerer et utfall som er
betydelig mer positivt enn SC1 og skal genspeile betydelig mer positivt enn SC1 og skal gjenspeile
forklaringsvariablenes nivå i en høykonjunktur.
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
152
Årsregnskap 2023
Bokførte tap
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
30 28 Periodens endring individuelle tapsavsetninger 59 31
11 20 Periodens endring i gruppevise tapsavsetninger 24 14
23 30 Konstaterte tap 44 30
–10 –8 Inngang på tidligere avskrevne tap –10 –12
54 71 Periodens tapskostnader 116 63
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
Fastsettelsen av nivåene på forklaringsvariablene
i SC1 vil endres i takt med oppdaterte prognoser
fra Pengepolitisk rapport, mens nivåene på forklar
-
ingsvariablene i SC2 og SC3 i større grad vil være
konstante da de baserer seg på historiske nivåer fra
de beskrevne konjunktursituasjonene over. De viktigste
forutsetningene per 31.12.2023 er vist nedenfor. Tallene
for rentenivå i år 0 i tabellen nedenfor representerer
pengemarkedsrenten målt som snitt for perioden 4.
kvartal 2022 til 3. kvartal 2023.
De ulike scenarioene benyttes for å justere aktuelle
parametere for beregning av forventet tap, og et
sannsynlighetsvektet gennomsnitt a sannsynlighetsvektet gjennomsnitt a v forventet tap i
henhold til de respektive scenarioene innregnes som
tap. Vekting i hvert enkelt scenario fastsettes fremdeles
på bakgrunn av vurderinger som konsernet foretar
vedrørende nasjonal og lokal makroutvikling og oppfat
-
tet usikkerhet til SC1. Oppgradert tapsmodell medfører
videre økt sensitivitet til endringer i scenariovektingen
sammenlignet med tidligere anvendt modell.
Per 30.06.23 var vektingen av SC1, SC2 og SC3 henholds
-
vis 70/25/5 %. Makrosituasjonen ved utgangen av 4Q23
vurderes ikke å være vesentlig endret, og dermed
opprettholdes vekting på de respektive scenarioene
70/25/5 % per 31.12.23.
Bransjer og utvikling på enkeltkunder følges i tillegg
opp tett gennom såkalt watchlist på kundeengasje opp tett gjennom såkalt watchlist på kundeengasje
-
mentsnivå, samt merking av kunder med forbearance
(betalingslettelse). Alle engasjementer med vurdert høy
risiko ligger på watchlist. Per 31.12.23 er enkelte engasje-
menter innen bransjen bygg og anlegg satt på watchlist.
Underliggende tap er fortsatt lave. Bankens utlåns
-
portefølje er så langt lite preget av en usikker
makroøkonomisk situasjon, men vi ser noe negativ
migrering på enkeltkunder. Vi observerer også at
enkelte bransjer har større utfordringer enn andre. Av
den grunn har vi av forsiktighetshensyn valgt å sette
både enkeltengasjement og større engasjement i
utsatte bransjer på «watchlist». Dette innebærer høyere
modellmessige tapsavsetninger fordi engasjementene
vil flyttes fra trinn 1 til trinn 2 i konsernets ECL modell. Vi
ser imidlertid fortsatt en begrenset negativ migrering
i porteføljen og det er ingen signifikant økning i tap
og mislighold. Konsernet har i de senere årene jobbet
systematisk med å ta ned risikoen i utlånsporteføljen,
og anser derfor den begrensede nedgangen som
naturlig. Videre er konsernets utlånsportefølje preget
av boliglån, og som nevnt ovenfor er banken eksponert
mot bransjer som i liten grad er negativt påvirket av
dagens makroøkonomisk e situasjon. Når det gelder e situasjon. Når det gjelder
eksponering mot klimarelatert risiko, hensyntas dette
indirekte i bankens vurdering av kundens forventede
kontantstrømmer, samt verdi på sikkerheter. Banken har
de siste årene lagt ned et stort arbeid i å videreutvikle
vurderingene av klimarelatert risiko. Dette arbeidet vil
fortsette i kommende år.
Markedet forventer at rentetoppen er nådd, og det
forventes en rentenedgang mot slutten av 2024. Dersom
inflasjonstrenden fortsetter nedover, vil det være
ytterligere positivt for renteforventningene, og kan lette
presset noe i utsatte næringer. Den økonomiske usikker
-
heten er imidlertid fortsatt høy, og konsernet vektlegger
derfor en tett oppfølging av våre kunder. Spesielt på
BM, men også utsatte kunder på PM.
Kvaliteten i konsernets utlånsportefølje er etter styrets
vurdering god, og det arbeides godt med mislighold
og tapsutsatte engasjement. Det vil fortsatt være stort
fokus på dette arbeidet fremover .
ARBEIDSLEDIGHET
SCENARIO/
ÅR 0 1 2 3 4 5
SC1 3,20% 3,73% 4,14% 4,26% 4,22% 3,90%
SC2 3,20% 5.09% 6,13% 6,20% 5,70% 3,90%
SC3 3,20% 3,20% 3,20% 3,20% 3,50% 3,90%
RENTENIVÅ
SC1 3,79% 4,78% 4,32% 3,64% 3,50% 3,50%
SC2 3,79% 6,10% 5,40% 4,40% 4% 3,50%
SC3 3,79% 2,50% 2,50% 2,50% 3% 3,50%
153
Årsregnskap 2023
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
Konstaterte tap
Når det er overveiende sannsynlig at tap er endelig,
klassifiseres tapene som konstaterte tap. Konstaterte
tap som er dekket av tidligere foretatte individuelle
tapsavsetninger føres mot avsetningene. Konstaterte
tap uten dekning i tapsavsetningene, samt over- eller
underdekning i forhold til tidligere tapsavsetninger
resultatføres.
Sensitivitetsanalyse
Tabellen under viser beregnet ECL for de tre anvendte
scenarioene isolert sett. Beregningene er fordelt på
hovedsegmentene personkunder og bedriftskunder,
som summerer seg til morbank. Utover segmentfordelt
ECL ved anvendt scenariovekting (70/25/5 %), viser
tabellen fire alternative scenariovektinger, med justering
av sannsynlighet for forventet scenario (50/40/10 %,
55/35/10 % / 65/25/10 % og 60/30/10 %). Det presiseres
at scenariovurderingen foretas på engasjementer som i
ECL-modellen inngår i trinn 1, trinn 2, samt deler av trinn
3 (trinn 3J). Engasjementene i trinn 3 som ikke inngår i
denne scenariovurderingen er de engasjementene som
inngår i trinn 3K. Sumbeløp for linjen “ECL med anvendt
scenariovekting (70/25/5) avviker derfor fra oppgitt
samlet ECL på neste side .
31.12.2023
TALL I MILL. KR. PM BM
ECL i forventet scenario 40 062 347 774 387 836
ECL i nedsidescenario 100 353 914 688 1 015 041
ECL i oppsidescenario 23 175 122 698 145 873
ECL med anvendt scenariovekting (70/25/5) 54 288 478 243 532 531
ECL med alternativ scenariovekting (50/40/10) 62 485 552 024 614 509
ECL med alternativ scenariovekting (55/35/10) 59 470 523 679 583 149
ECL med alternativ scenariovekting (65/25/10) 53 441 466 990 520 431
ECL med alternativ scenariovekting (60/30/10) 56 456 495 334 551 790
154
Årsregnskap 2023
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
Tap fordelt på sektor og næring
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
–9
8 Eiendom 7 –8
40
–16 Finansielle foretak, forsikring og verdipapirforetak –16 40
13
58 Fiske og havbruk 59 12
6
–9 Industri –5 8
–
2 4 Jordbruk og skogbruk 3 –2
5
26 Kraft- og vannforsyning, bygg og anlegg 30 9
6
8 Tjenesteytende virksomhet 54 8
–
10 9 Transport 3 –12
1
–6 Varehandel, hotell- og restaurantvirksomhet –8 2
49
81 Sum tap utlån kunder bedriftsmarkedet 127 56
5
–11 Sum tap utlån kunder personmarkedet –11 7
54 71 Periodens tapskostnader 116 63
Lån til amortisert kost
MORBANK
ENDRING I TAPSAVSETNINGER PÅ LÅN
TIL AMORTISERT KOST
KONSERN
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 SUM BELØP I MILL. KRONER SUM TRINN 3 TRINN 2 TRINN 1
–199 –281 –159 –639 Tapsavsetninger 01.01.23 –735 –190 –318 –228
–176 –238 –153 –567
herav tapsavsetninger som reduksjon av
eiendeler
–663 –184 –275 –204
–23 –43 –6 –72 herav tapsavsetninger som annen geld herav tapsavsetninger som annen gjeld –72 –6 –43 –23
Periodens endringer i beregnet tapsavsetning
som følge av at lån har migrert mellomtrinnene:
–96 94 2 0 til (-fra) trinn 1 0 2 98 –101
38 –43 5 0 til (-fra) trinn 2 0 8 –48 40
1 3 –4 0 til (-fra) trinn 3 0 –5 5 1
54 –110 –47 –103 Netto økning/reduksjon i saldo -118 -86 -94 63
–65 –153 –13 –231 Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler -272 -16 -186 -70
67 84 14 164 Finansielle eiendeler som har blitt fraregnet 169 14 87 68
54 68 2 123
Endring som skyldes modifikasjoner som ikke har
resultert i fraregning
138 2 76 60
–148 –338 –200 –686 Tapsavsetninger 31.12.23 -816 -271 -380 -166
Tapsavsetninger segmentert på markeder
–10 –23 –35 –69 Sum personmarked –91 –47 –29 –15
–137 –315 –165 –617 Sum bedriftsmarked –725 –224 –350 –151
–148 –338 –200 –686 Sum tapsavsetninger 31.12.23 –816 –271 –380 –166
–134 –302 –190 –625
herav tapsavsetninger som reduksjon av
eiendeler
–756 –261 –343 –152
–14 –36 –10 –61 herav tapsavsetninger som annen geld herav tapsavsetninger som annen gjeld –61 –10 –36 –14
155
Årsregnskap 2023
Forklaringer til tabellen:
• Forutsetningene for migrering mellom ECL-trinnene (1-3) er nærmere redegort for i note 13.-trinnene (1-3) er nærmere redegjort for i note 13.
• «Netto økning/reduksjon saldo»: Endringer i forventet kredittap, endringer i forutsetninger for modellen, effekt av tilbakebetal-
ing, konstatering av tap og andre endringer som påvirker saldo.
• «Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler»: Eiendeler som kun finnes i utgående balanse i ECL-modellen.
• «Finansielle eiendeler som er blitt fraregnet»: Eiendeler som kun finnes i inngående balanse i ECL-modellen.
• Tapsavsetningene inkluderer også forventede tap på eiendeler som ikke er bokført i balansen, herunder garantier og ubeny-
ttede kredittrammer, men ikke lånetilsagn.
Lån til amortisert kost
MORBANK
ENDRING I TAPSAVSETNINGER PÅ LÅN
TIL AMORTISERT KOST KONSERN
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 SUM BELØP I MILL. KRONER SUM TRINN 3 TRINN 2 TRINN 1
–170 –259
–169 –598 Tapsavsetninger 01.01.22 –692 –200 –294 –198
–549 herav tapsavsetninger som reduksjon av eiendeler –643
–49 herav tapsav setninger som annen geld setninger som annen gjeld –49
Periodens endringer i beregnet tapsavsetning som
følge av at lån har migrert mellomtrinnene:
–84
81 3 0 til (-fra) trinn 1 0 3 91 –94
8
–15
7 0 til (-fra) trinn 2 0 8 –18 10
0 4 –4 0 til (-fra) trinn 3 0 –6 6 0
100
–90
–38 –27 Netto økning/reduksjon i saldo –23 –38 –98 113
–107 –56
–3 –166 Nye utstedte eller kjøpte finansielle eiendeler –180 –3 –61 –115
55 53 45 152 Finansielle eiendeler som har blitt fraregnet 159 46 56 57
–199 –281
–159 –639 Tapsavsetninger 31.12.22 –735 –190 –318 –228
–567 herav tapsavsetninger som reduksjon av eiendeler –663
–72 hera v tapsavsetninger som annen geld v tapsavsetninger som annen gjeld –72
Tapsavsetninger segmentert på markeder
–20 –27
–28 –75 Sum personmarked –99 –43 –32 –24
–179 –254
–131 –565 Sum bedriftsmarked –636 –147 –286 –203
–199 –281
–159 –639 Sum tapsavsetninger 31.12.22 –735 –190 –318 –228
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
156
Årsregnskap 2023
SpareBank 1 Nord-Norge har egne modeller som scorer kundene ut fra sannsynlighet for mislighold. Summen av
risikoklasse (PD) og sikkerhetsklasse (sikkerhetsdekning) definererer hvilken risikokategori engasjementene havner i.
Tabellen nedenfor gir opplysninger om hvilken risikokategori tapsavsetningene er scoret i.
Mer informasjon om modellen og de interne modellene finnes i note 6.
Morbank 31.12.23
KREDITTRISIKO – TAPSAVSETNINGER
FORDELT PÅ RISIKOKATEGORI
12 MND ECL
LEVETID ECL -
IKKE OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
LEVETID ECL -
OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
TAPSAVSETNINGER
31.12.23
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 TOTAL
Svært lav 15 3 18
Lav 19 6 25
Middels 77 128 206
Høy 17 93 110
Svært høy 19 108 127
Mislighold og nedskrevet 200 200
Sum tapsavsetning 148 338 200 686
Andel av tapsavsetning 22 % 49 % 29 % 100 %
Morbank 31.12.22
KREDITTRISIKO – TAPSAVSETNINGER
FORDELT PÅ RISIKOKATEGORI
12 MND ECL
LEVETID ECL -
IKKE OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
LEVETID ECL -
OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
TAPSAVSETNINGER
31.12.22
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 TOTAL
Svært lav 15 1 15
Lav 22 1 23
Middels 94 71 164
Høy 32 89 121
Svært høy 37 119 156
Mislighold og nedskrevet 159 159
Sum tapsavsetning 199 281 159 639
Andel av tapsavsetning 31 % 44 % 25 % 100 %
Konsern 31.12.23
KREDITTRISIKO – TAPSAVSETNINGER
FORDELT PÅ RISIKOKATEGORI
12 MND ECL
LEVETID ECL -
IKKE OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
LEVETID ECL -
OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
TAPSAVSETNINGER
31.12.23
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 TOTAL
Svært lav 16 3 19
Lav 22 6 28
Middels 81 132 214
Høy 20 99 119
Svært høy 26 139 165
Mislighold og nedskrevet 271 271
Sum tapsavsetning 166 380 271 816
Andel av tapsavsetning 20 % 47 % 33 % 100 %
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
157
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.22
KREDITTRISIKO - TAPSAVSETNINGER
FORDELT PÅ RISIKOKATEGORI
12 MND ECL
LEVETID ECL -
IKKE OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
LEVETID ECL -
OBJEKTIVE
BEVIS PÅ TAP
TAPSAVSETNINGER
31.12.22
TRINN 1 TRINN 2 TRINN 3 TOTAL
Svært lav 15 1 16
Lav 24 1 25
Middels 99 73 172
Høy 37 93 130
Svært høy 52 150 202
Mislighold og nedskrevet 190 190
Sum tapsavsetning 228 318 190 735
Andel av tapsavsetning 31 % 43 % 26 % 100 %
Verdien av konsernets rentebærende finansielle instrumenter påvirkes av endringer i markedsrenten.
Beregningene som fremgår av tabellen nedenfor forutsetter at alle markedsrenter i alle valuta innenfor de
respektive løpetidsintervallene endres to prosentpoeng i disfavør av konsernets posisjoner. Beregningen er således
et estimat på konsernets maksimale økonomiske tap som følge av endring i markedsrentene.
Beregningen tar utgangspunkt i konsernets posisjoner og markedsrenter per 31.12.23, og alle rentesensitive
finansielle instrumenter inngår i beregningen. For detaljert informasjon om konsernets styring og kontroll av
renterisiko, se Pilar-3 rapport.
Tabellen under er lik for morbank og konsern.
Konsern 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER
OPP TIL
1 MD.
FRA 1 MD. TIL
OG MED 3 MD.
FRA 3 MD. TIL
OG MED 1 ÅR
FRA 1 ÅR TIL
OG MED 5 ÅR OVER 5 ÅR TOTAL
NOK 12 15 -35 -6 1 -13
EUR -1 -2 0 0 0 -3
USD 0 0 0 0 0 0
CHF 4 4 0 0 0 8
Øvrige valuta 0 0 0 0 0 0
Total 15 17 -35 -6 1 -8
Konsern 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER
OPP TIL
1 MD.
FRA 1 MD. TIL
OG MED 3 MD.
FRA 3 MD. TIL
OG MED 1 ÅR
FRA 1 ÅR TIL
OG MED 5 ÅR OVER 5 ÅR TOTAL
NOK 1 -24 0 1 -3 -25
EUR 1 0 0 0 -1 0
USD 0 0 0 0 0 0
CHF -2 -1 0 0 0 -3
Øvrige valuta 0 0 0 0 0 0
Total 0 -25 0 1 -4 -28
Note 13 Tapskostnader og avsetninger for forventet tap
Note 14 Markedsrisiko knyttet til renterisiko
158
Årsregnskap 2023
Note 16 Finansielle derivater
Valutarisiko er risikoen for at konsernet pådrar seg
tap som følge av endringer i valutakursene. Risikoen
oppstår ved at konsernet har forskjeller mellom
eiendeler og forpliktelser i den enkelte valuta. Styret
har vedtatt at konsernets samlede netto valuta-
posisjon, målt i henhold til CRR/CRD IV-forskriften, skal
utgøre mindre enn 2 % a utgjøre mindre enn 2 % a v konsernets ansvarlige
kapital. For detaljert informasjon om konsernets styring
og kontroll av valutarisiko, se for øvrig Pilar 3-
rapporten.
Tabellen angir konsernets netto valutaeksponering
per 31.12.23. Tabellen er lik for morbank og konsern.
SpareBank 1 Nord-Norge inngår sikringsforretninger
med anerkjente norske og utenlandske banker for å
redusere egen risiko. Derivatforretninger er knyttet til
ordinær bankvirksomhet og gennomføres f ordinær bankvirksomhet og gjennomføres f or å
redusere risiko knyttet til bankens innlån i finans-
markedene, og for å avdekke og redusere risiko
relatert til kunderettede aktiviteter. Kun sikringer
knyttet til bankens innlånsvirksomhet defineres som
«virkelig verdi sikring» i henhold til IAS 39. Øvrig sikring
defineres som ordinær regnskapsmessig sikring.
Banken benytter seg ikke av kontantstrømssikring.
Bankens styre har fastsatt rammer for maksimal risiko
på bankens renteposisjoner. Det er etablert rutiner
som sørger for at de fastsatte posisjoner holdes.
Valuta- og renteavtaler består av:
Renteswapper: Avtaler om bytte av rentebetingelser
for et avtalt beløp over en avtalt periode.
Valutaterminforretninger: Avtaler om å kjøpe eller
selge et gitt valutabeløp på en gitt dato frem i tid, og
til en på forhånd avtalt kurs.
Valutabytteavtaler: Avtaler om å bytte valutabeløp til
en på forhånd avtalt kurs og periode.
Rente- og valutabytteavtaler: Avtaler om å bytte
valuta- og rentebetingelser over en på forhånd avtalt
periode og til et avtalt beløp.
Konsern
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
USD 12 147
EUR 7 –5
CHF –1 –2
SEK 0 0
Andre 1 1
Total 19 141
Morbank og konsern
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Netto tap resultatført knyttet til sikringsinstrumentene ved virkelig verdisikring 289 565
Total gevinst på sikringsobjekter knyttet til den sikrede risikoen –292 –570
Sum virkelig verdi sikringer –4 –5
Note 15 Markedsrisiko knyttet til valutarisiko
* Positive tall betyr at det er netto eiendeler i en valuta og
det vil ha positiv effekt på en svekkelse av NOK
* Negative tall betyr at vi har netto geld i en valuta og det vil Negative tall betyr at vi har netto gjeld i en valuta og det vil
ha negativ effekt på en svekkelse av NOK
159
Årsregnskap 2023
Valuta- og renteinstrumenter til virkelig verdi over resultatet
BELØP I MILL. KRONER
2023 2022
KONTRAKTS-
SUM
VIRKELIG VERDI
KONTRAKTS-
SUM
VIRKELIG VERDI
EIENDELER FORPLIKTELSER EIENDELER FORPLIKTELSER
Valutainstrumenter
Valutaterminer (forwards) 3 147 40 37 1 732 12 25
Valutabytteavtaler (swap) 9 707 96 177 17 481 176 70
Sum valutainstrumenter 12 854 136 214 19 213 189 95
Renteinstrumenter
Rentebytteavtaler (swap)
(dekker også cross currency)
46 686 1 195 615 33 692 1 158 532
Andre rentekontrakter 618 23 21 593 55 54
Sum ikke-standardiserte
kontrakter
47 303 1 218 636 34 285 1 213 585
Standardiserte rente-
kontrakter (futures)
Sum renteinstrumenter 47 303 1 218 636 34 285 1 213 585
Sikring av innlån
Renteinstrumenter
Rentebytteavtaler (swap)
(dekker også cross currency)
11 366 68 348 12 249 56 570
Sum renteinstrumenter 11 366 68 348 12 249 56 570
Sum valuta- og
renteinstrumenter
Sum rentederivater 58 669 1 286 984 46 534 1 269 1 164
Sum valutaswap og terminer 12 854 136 214 19 213 189 95
Sum 71 523 1 422 1 198 65 747 1 458 1 250
Note 16 Finansielle derivater
160
Årsregnskap 2023
Note 17 Gjenværende kontraktsmessig løpetid
på forpliktelser
Likviditetsrisiko
Likviditetsrisiko er risikoen for at banken ikke er i stand til å overholde sine betalingsforpliktelser, og/eller risikoen
for ikke å kunne finansiere ønsket vekst i eiendeler. SpareBank 1 Nord-Norge utarbeider årlig en likviditetsstrategi
som blant annet setter rammer og mål for bankens likviditetsrisiko.
Konsernets likviditetsrisiko avdekkes ved opptak a v fremmedkapital, samt gennom bankens likviditetsr v fremmedkapital, samt gjennom bankens likviditetsr eserve/
buffer, herunder salg av boliglån til SpareBank 1 Boligkreditt AS. Se note 12 for mer informasjon.
Banken har et daglig og aktivt forhold til styringen av likviditetsrisikoen i konsernet. SpareBank 1 Nord-Norge skal til
enhver tid overholde regulatoriske minimumsnivå til forsvarlig likviditetsstyring.
Gjennomsnittlig restløpetid på geld stiftet ved utstedelse a Gjennomsnittlig restløpetid på gjeld stiftet ved utstedelse a v verdipapirer var 2,7 år per 31.12.23. Det kortsiktige
likviditetsrisikomålet, Liquidity Coverage Ratio (LCR) viste ved utgangen av året 150 % (146 %).
Tabellen nedenfor viser inn- og utbetalinger inklusive fremtidige rentebetalinger på de ulike tidspunkt.
Morbank 2023
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER 3
MND 3-12 MND 1 - 5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
BOKFØRT
VERDI
Gjeld til kredittinstitusjoner 175 990 1 165 1 165
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 74 566 7 994 82 560 82 560
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 1 245 3 262 8 941 3 965 17 413 13 970
Derivater 1 198 1 198 1 198
Kontraktsmessige kontantstrømmer ut –531 –275 –8 029 –1 487 –10 322
Kontraktsmessige kontantstrømmer inn 541 365 8 409 1 561 10 876
Andre forpliktelser 3 055 3 055 3 055
Ansvarlig lånekapital og etterstilte
obligasjonslån
134 219 5 804 4 004 10 162 8 367
Totale forpliktelser 78 994 2 379 11 565 15 126 8 044 116 107 110 315
Morbank 2022
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER 3
MND 3-12 MND 1 - 5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
BOKFØRT
VERDI
Gjeld til kredittinstitusjoner 280 906 1 187 1 187
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 73 122 6 444 79 566 79 566
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 971 3 873 10 241 1 946 17 032 15 336
Derivater 1 259 1 259 1 259
Kontraktsmessige kontantstrømmer ut 569 1 406 5 829 1 496 9 300
Kontraktsmessige kontantstrømmer inn –526 –1 394 –5 569 –1 424 –8 913
Andre forpliktelser 2 814 2 814 2 814
Ansvarlig lånekapital og etterstilte
obligasjonslån
46 143 3 329 3 071 6 589 5 718
Totale forpliktelser 77 475 1 967 10 472 13 830 5 089 108 833 105 879
161
Årsregnskap 2023
Konsern 2023
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER 3
MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
BOKFØRT
VERDI
Gjeld til kredittinstitusjoner 175 989 1 164 1 164
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 74 514 7 981 82 495 82 495
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 1 245 3 262 8 941 3 965 17 413 13 970
Derivater 1 198 1 198 1 198
Kontraktsmessige kontantstrømmer ut - 531 - 275 - 8 029 - 1 487 - 10 322
Kontraktsmessige kontantstrømmer inn 541 365 8 409 1 561 10 876
Andre forpliktelser 3 754 3 754 3 754
Ansvarlig lånekapital og etterstilte
obligasjonslån
134 219 5 804 4 004 10 162 8 367
Totale forpliktelser 79 641 2 378 11 552 15 126 8 044 116 740 110 948
Konsern 2022
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER 3
MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
BOKFØRT
VERDI
Gjeld til kredittinstitusjoner 280 905 1 185 1 185
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 73 052 6 432 79 484 79 484
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 971 3 873 10 241 1 946 17 032 15 336
Derivater 1 259 1 259 1 259
Kontraktsmessige kontantstrømmer ut 569 1 406 5 829 1 496 9 300
Kontraktsmessige kontantstrømmer inn –526 –1 394 –5 569 –1 424 –8 913
Andre forpliktelser 3 389 3 389 3 389
Ansvarlig lånekapital og etterstilte
obligasjonslån
46 143 3 329 3 071 6 589 5 718
Totale forpliktelser 77 980 1 965 10 460 13 830 5 089 109 325 106 370
Note 17 Gjenværende kontraktsmessig løpetid på forpliktelser
162
Årsregnskap 2023
Note 18 Forfallsanalyse av eiendeler
og forpliktelser
Tabellen nedenfor viser forfallstidspunktet etter balansedagen for eiendeler og forpliktelser.
Morbank 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER
3 MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
Eiendeler
Kontanter og fordringer på sentralbanker 402 402
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 827 8 307 166 9 300
Utlån til og fordringer på kunder 7 674 404 2 187 16 838 62 609 89 712
Tapsavsetninger utlån – trinn 3 -190 -190
Tapsavsetninger utlån – trinn 2 -302 -302
Tapsavsetninger utlån – trinn 1 -134 -134
Aksjer og andeler 1 311 48 1 359
Obligasjoner og sertifikater til virkelig verdi 154 690 13 656 3 686 18 187
Finansielle derivater 1 422 1 422
Investeringer i konsernselskaper 1 594
Investering i tilknyttede selskap og
felleskontrollert virksomhet
4 164
Eiendom, anlegg og utstyr 402 402
Immaterielle eiendeler 72 72
Andre eiendeler 5 98 329 432
Sum eiendeler 11 714 8 865 2 975 30 660 72 207 126 420
Gjeld
Gjeld til kredittinstitusjoner 175 989 1 164
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 74 566 7 994 82 560
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 1 395 2 931 7 840 1 804 13 970
Finansielle derivater 1 198 1 198
Andre forpliktelser 3 057 3 057
Utsatt skatt 0 0
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 60 271 7 635 400 8 366
Sum geld Sum gjeld 78 996 2 444 11 198 15 475 2 204 110 315
163
Årsregnskap 2023
Note 18 Forfallsanalyse av eiendeler og forpliktelser
Morbank 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER
3 MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
Eiendeler
Kontanter og fordringer på sentralbanker 145 145
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 486 8 016 151 8 653
Utlån til og fordringer på kunder 5 468 318 1 290 15 555 62 141 84 772
Tapsavsetninger utlån – trinn 3 –153 –153
Tapsavsetninger utlån – trinn 2 –238 –238
Tapsavsetninger utlån – trinn 1 –176 –176
Aksjer og andeler 1 458 55 1 513
Obligasjoner og sertifikater til virkelig verdi 866 1 176 14 866 1 161 18 069
Finansielle derivater 1 458 1 458
Investeringer i konsernselskaper 1 492 1 492
Investering i tilknyttede selskap og
felleskontrollert virksomhet
3 597 3 597
Eiendom, anlegg og utstyr 406 406
Immaterielle eiendeler 88 88
Andre eiendeler 5 244 246 495
Sum eiendeler 9 107 9 200 2 710 30 572 68 532 120 122
Gjeld
Gjeld til kredittinstitusjoner 280 907 1 187
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 73 122 6 444 79 566
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 851 2 602 9 564 2 319 15 336
Finansielle derivater 1 259 1 259
Andre forpliktelser 2 814 2 814
Utsatt skatt 0 0
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 1 050 4 668 5 718
Sum geld Sum gjeld 77 475 1 758 9 046 10 614 6 987 105 880
164
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER
3 MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
Eiendeler
Kontanter og fordringer på sentralbanker 402 402
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 849 1 455 2 304
Utlån til og fordringer på kunder 8 342 442 2 430 20 516 67 095 98 789
Tapsavsetninger utlån – trinn 3 -261 -261
Tapsavsetninger utlån – trinn 2 -343 -343
Tapsavsetninger utlån – trinn 1 -152 -152
Aksjer og andeler 1 316 48 1 364
Obligasjoner og sertifikater til virkelig verdi 154 692 13 656 3 686 18 189
Finansielle derivater 1 422 1 422
Investeringer i konsernselskaper
Investering i tilknyttede selskap og
felleskontrollert virksomhet
4 858 4 858
Eiendom, anlegg og utstyr 811 811
Virksomhet holdt for salg
Immaterielle eiendeler 193 193
Andre eiendeler 354 208 563
Sum eiendeler 12 524 2 051 3 475 34 172 75 915 128 138
Gjeld
Gjeld til kredittinstitusjoner 175 988 1 163
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 74 513 7 981 82 494
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 1 395 2 931 7 840 1 804 13 970
Finansielle derivater 1 198 1 198
Andre forpliktelser 3 705 3 705
Utsatt skatt 51 51
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 60 272 7 635 400 8 367
Sum geld Sum gjeld 79 591 2 443 11 185 15 475 2 255 110 948
Note 18 Forfallsanalyse av eiendeler og forpliktelser
165
Årsregnskap 2023
Konsern 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER
PÅ FORE-
SPØRSEL
UNDER
3 MND 3–12 MND 1–5 ÅR OVER 5 ÅR TOTALT
Eiendeler
Kontanter og fordringer på sentralbanker 145 145
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 486 1 150 151 1 787
Utlån til og fordringer på kunder 6 136 356 1 533 19 233 66 437 93 513
Tapsavsetninger utlån – trinn 3 –184 –184
Tapsavsetninger utlån – trinn 2 –275 –275
Tapsavsetninger utlån – trinn 1 –204 –204
Aksjer og andeler 1 473 55 1 528
Obligasjoner og sertifikater til virkelig verdi 866 1 176 14 866 1 165 18 073
Finansielle derivater 1 458 1 458
Investeringer i konsernselskaper
Investering i tilknyttede selskap og
felleskontrollert virksomhet
5 063 5 063
Eiendom, anlegg og utstyr 829 829
Virksomhet holdt for salg 0
Immaterielle eiendeler 118 118
Andre eiendeler 5 330 335 670
Sum eiendeler 9 820 2 372 3 039 34 250 73 222 122 521
Gjeld
Gjeld til kredittinstitusjoner 280 905 1 185
Innskudd fra og geld til kunder Innskudd fra og gjeld til kunder 73 040 6 444 79 484
Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer 851 2 602 9 564 2 319 15 366
Finansielle derivater 1 259 1 259
Andre forpliktelser 3 389 3 389
Utsatt skatt 0
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 1 050 4 668 5 718
Sum geld Sum gjeld 77 968 1 756 9 046 10 614 6 987 106 396
Note 18 Forfallsanalyse av eiendeler og forpliktelser
166
Årsregnskap 2023
Note 19 Netto renteinntekter
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Renteinntekter på finansielle eiendeler til virkelig verdi
314 284 Renter av utlån til kunder 284 314
405 844
Renter av sertifikater, obligasjoner og andre rentebærende
verdipapirer
844 405
719 1 128 Sum renteinntekter til virkelig verdi 1 128 719
Renteinntekter på finansielle eiendeler til amortisert kost
174 364 Renter av utlån til kredittinstitusjoner 41 16
2 647 4 722 Renter av utlån til kunder 5 392 3 089
Andre renteinntekter
2 821 5 086 Sum renteinntekter til amortisert kost 5 433 3 105
3 540 6 214 Sum renteinntekter 6 561 3 824
Rentekostnader på finansielle forpliktelser til amortisert kost
92 113 Renter på innskudd fra kredittinstitusjoner 95 80
705 1 845 Renter på innskudd fra kunder 1 843 704
407 809 Renter på utstedte verdipapirer 846 408
30 138 Renter på ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Renter på ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 101 30
46 49 Innskuddsgaranti- og krisetiltaksfond 49 46
Andre rentekostnader
1 280 2 954 Sum rentekostnader til amortisert kost 2 934 1 268
1 280 2 954 Sum rentekostnader 2 934 1 268
2 260 3 260 Netto renteinntekter 3 627 2 556
167
Årsregnskap 2023
Note 20 Netto provisjonsinntekter og
andre driftsinntekter
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Provisjonsinntekter
256 282 Betalingstjenester 282 257
201 203 Formidlingsprovisjon forsikring 203 201
32 43 Garantiprovisjoner 43 32
Eiendomsmegling 110 107
56 54 Forvaltning 54 56
69 67 Kredittformidling 67 69
18 20 Øvrige provisjonsinntekter 171 149
632 669 Sum provisjonsinntekt ekskl. formidlingslån 930 871
217 115
Provisjoner fra SpareBank 1 Boligkreditt og
SpareBank 1 Næringskreditt
115 217
849 784 Sum provisjonsinntekt inkl. formidlingslån 1045 1 088
56 67 Provisjonskostnader 90 79
Regnskapstjenester 292 218
5 234 Andre driftsinntekter 1) 240 7
5 234 Sum andre driftsinntekter 532 225
798 951 Netto provisjons- og andre inntekter 1487 1 234
1) Det er i 4. kvartal 2023 inntektsført hele gevinnsten ifb med salg av SB1 Markets. Gevinsten var på 229 mill. SNN har samtidig økt
sitt eierskap i SB1 Markets fra 12,2 % til 18,1 %, og aksjeposten er omklassifisert fra aksje til virkelig verdi til aksjer i tilknyttet selskap.
168
Årsregnskap 2023
Note 21 Inntekter fra andre finansielle
investeringer
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Inntekter fra aksjer
90 101 Utbytte fra aksjer 101 90
Utbytte fra fondsobligasjoner
506 610 Utbytte fra eierinteresser i DS, TS og FKV
Resultatandeler fra eierinteresser i TS og FKV –56 204
20 114 Verdiendring og netto gevinst på aksjer 105 21
Verdiendring og netto gevinst på eierinteresser i DS, TS og FKV
Inntekter fra sertifikater og obligasjoner
–87 –10 Verdiendring og netto gevinst på sertifikater og obligasjoner –10 –87
Inntekter fra derivater/sikringsforrretninger
48 49 Verdiendring og netto gevinst på valuta og finansielle derivater 49 49
–2 –6 Verdiendring og netto gevinst på sikrede fastrentelån –6 –3
575 858 Sum netto inntekter fra finansielle eiendeler og geld Sum netto inntekter fra finansielle eiendeler og gjeld 183 274
Tabellen viser realiserte gevinster og tap, utbytte og resultatandeler fra eierinteresser i DS, TS og FKV, samt verdien-
dringer og utbytte på aksjer, obligasjoner og derivater som føres som inntekt over resultat i henhold til IFRS 9 .
169
Årsregnskap 2023
Note 22 Personalkostnader, ytelser, egenkapital-
bevis og lån til styret og ledende ansatte
Opplysninger om ytelser til ledende ansatte og tillitsvalgte for 2023 er i henhold til regnskapslovens §7-26, §7-31 b og
§7-32, og gir i tillegg til godtgørelser og pensjon, en ov-32, og gir i tillegg til godtgjørelser og pensjon, en ov ersikt over lån til den enkelte ledende ansatte og medlem
av styre (inkl. deres nærstående) per 31.12.23, samt oversikt over antall egenkapitalbevis som eies av den enkelte
ledende ansatte og styremedlemmer (inkl. deres nærstående) per 31.12.23.
Personalkostnader, antall ansatte og årsverk
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
393
458 Lønn 786 649
41
45 Pensjonskostnader 61 56
107
116 Sosiale kostnader 153 139
541 619 Sum personalkostnader 1 000 844
508
521 Antall årsverk per 31.12 956 852
533
545 Antall ansatte per 31.12 997 891
530
539 Gjennomsnittlig antall ansatte 944 881
Ytelser og godtgørelser til styr Ytelser og godtgjørelser til styr et og ledende ansatte
BELØP I HELE 1000 KRONER 2023 2022
Kortsiktige ytelser:
Lønn 29 279 28 563
Årsbonus 253 721
Ansattegoder 703 667
Styrehonorar i konsern- og allianseselskaper 2 212 1 339
Styrehonorar SNN 3 293 2 461
Annen godtgørelse til styremedlemmer Annen godtgjørelse til styremedlemmer 12 430
Langsiktige ytelser:
Pensjon 3 642 3 450
Andre ytelser:
Lån til ledende ansatte, inkl. nærstående
Ledende ansatte har ordinære ansattevilkår på sine lån.
60 839 42 538
Lån til styremedlemmer, inkl. nærstående
Styret har vilkår på utlån som for ordinære kunder, med unntak av
de ansattes representanter som har ansattevilkår.
13 517 7 854
Annet:
Egenkapitalbevis eid av ledende ansatte, inkl. nærstående 313 453 301 307
Egenkapitalbevis eid av styremedlemmer, inkl. nærstående 33 164 10 385
Ytelser og godtgørelser til ansatte:Ytelser og godtgjørelser til ansatte:
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Lån til ansatte (inkl. ledende ansatte) 1 351 1267
Verdien på samlet rentesubsidiering av lån til ansatte 20 19
Konsernet har ikk e aksjeverdibaserte godtgør e aksjeverdibaserte godtgjør elser .
170
Årsregnskap 2023
RAPPORT OM GODTGJØRELSE TIL LEDENDE PERSONER 2023
Rapport om lønn og annen godtgørelse til ledende personer i noterte selskaper følger av allmennak Rapport om lønn og annen godtgjørelse til ledende personer i noterte selskaper følger av allmennak sjeloven § 6-16
b og er videre beskrevet i forskrift om r etningslinjer og rapport om godtgørelse for ledende personer etter § 6.etningslinjer og rapport om godtgjørelse for ledende personer etter § 6.
Navn på Ledende
person, stilling
FAST
GODTGJØRELSE
VARIABEL
GODTGJØRELSE
PENSJONS-
KOSTNAD
TOTAL
GODT-
GJØRELSE
I SNN
ANDEL
FAST OG VARI-
ABEL
GODTGJØRELSE
FORETAK
I SAMME
FORE-
TAKS-
GRUPPE EK BEVIS LÅN
FAST-
LØNN
ANSATT-
GODER
ETT-
ÅRS
FLER-
ÅRIG
INNSKUDDS-
PENSJONS-
ORDNING
UNDER 12 G
OVER
12 G
BELØP I HELE 1000 KRONER
Liv B. Ulriksen
Konsernsjef
4 374 92 183 402 5 051 87 % 13 % 1235 86 882 7 035
Trude Glad
Konserndirektør / Bedrifts-
marked
2 898 39 189 197 3 323 87 % 13 % 0 81 154 1 158
Lasse Hagerupsen
Konserndirektør / Person-
marked
2 398 44 188 123 2 753 87 % 13 % 284 80 772 810
Bengt Olsen
Konserndirektør / Økonomi
og Finans
2 983 48 185 208 3 424 87 % 13 % 492 51 994 3 500
Turid Aspenes
Konserndirektør / Organis-
asjon
2 271 69 202 90 2 632 86 % 14 % 0 3 415 4 490
Stein Vidar Loftås
Konserndirektør /
Kommunikasjon og samfunn
2 015 60 189 73 2 337 86 % 14 % 0 7 048 3 259
Marius Nilsen
Konserndirektør /
Kreditt og Risikostyring
2 283 65 178 106 2 632 87 % 13 % 0 0 9 947
Bjørn-Tore Markussen
Konserndirektør /
Innovasjon og Marked
2 640 58 187 205 3 090 85 % 15 % 144 0 9 370
Niclas Aafos
Adm. direktør i SNN Finans
1 565 80 155 24 1 824 86 % 14 % 0 2 374 4 673
Hanne Karoline Kræmer
Adm. Direktør i Regnskap-
shuset
1 747 63 152 56 2 018 87 % 13 % 0 27 818 9 124
Kristin Amundsen
Adm. Direktør i Eiendoms-
megler1
2 074 13 253 170 2 510 83 % 17 % 57 1 268 0
Jon Henrik Christoffers-
en
Adm. Direktør i SNN Kapital-
marked
2 031 72 180 2 283 89 % 11 % 0 6 633 7 473
29 279 703 253 2 158 1 484 33 877 2212
313
453
60
839
171
Årsregnskap 2023
Navn på Ledende person,
stilling
FAST GODTGJØRELSE
VARIABEL
GODTGJØRELSE
TOTAL
GODT-
GJØRELSE EK BEVIS LÅN
STYRE-
HONORAR
GEBYRER
(FEES)
ANSATTE-
GODER
ANDRE
GODTG-
JØRELSER
FLERÅRIG
VARIABEL BELØP I HELE 1000 KRONER
Eirik Frantzen, styreleder 638 638 0 3532
Kjersti Terese Stormo, nestleder 435 12 447 2 942 0
Siv Sandvik, styremedlem 302 302 0 0
Trude Slettli, styremedlem 326 326 2 720 2 222
Kathrine Tveiterås, styremedlem 326 326 0 0
Sigurd Carlsen, styremedlem 395 395 3 000 0
Semming Semmingsen, sty-
remedlem
302 302 261 0
Cecilie B. Wirkola, styremedlem 62 62 0 0
May-Britt Nilsen, styremedlem 206 206 22 392 4 357
Kjetil Berntsen, styremedlem 301 301 1 849 3 406
Totalt for styret 3293 12 3305 33 164 13 517
Styrehonorar viser til styrehonoraret og honorar for styreutvalg.
Variabel godtgørelse gelder spar Variabel godtgjørelse gjelder spar eprogrammet i egenkapitalbevis for Kjersti Terese Stormo for 2021 sparing.
T otal godtgørelse er summen av alle godtgørelsene. otal godtgjørelse er summen av alle godtgjørelsene.
Lån og Egenkapitalbevis viser sum inkl. nærstående.
Fast lønn inkluderer avtalt lønn og andre faste
godtgørelser som bredbåndstilskudd og fast bilgodt-godtgjørelser som bredbåndstilskudd og fast bilgodt-
gørelse.gjørelse.
Ansattegoder inkluderer rabatterte forsikringsord-
ninger, gunstig utlån og innskuddsrente, spareprogram
i egenkapitalbevis, og personalforsikringer.
Variabel godtgør Variabel godtgjør else inkluderer eventuelle variable
påskjønnelser. Det er også eventuelle bonusordninger,
som for tiden kun er knyttet til administrerende
direktør for Eiendomsmegler 1. Dette gelder bonus direktør for Eiendomsmegler 1. Dette gjelder bonus
utbetaling for 2022. I 2023 er det ingen bonus-
ordninger for administrerende direktører.
Pensjonskostnad er delt i to kolonner, der første
kolonne viser til pensjonssparing under 12 G, i form av
vår innskuddspensjonsordning (lik for alle), og andre
kolonne er for sparing over 12 G som er avtalt for
konsernledelsen, og Administrerende direktører for
SNN Finans og Regnskapshuset. Sparing over 12 G er
for 2023 på 15 %.
Andelen fast og variabel godtjørelse er andelen
den faste og variable godtgørelsen utgør a den faste og variable godtgjørelsen utgjør a v totale
godtgørelse.godtgjørelse.
Foretak i samme konsern eller foretaksgruppe inne-
holder honorarer som den enkelte har mottatt for roller
eller verv i SpareBank 1 Alliansen, men ikke helheide
datterselskaper. For heleide datterselskaper
mottar konsernledelsen ingen honorarer.
Alle tall er avrundet til nærmeste tusen.
Lån og Egenkapitalbevis viser sum inkl. nærstående .
LEDENDE PERSONER
172
Årsregnskap 2023
Note 23 Driftskostnader
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
541 619 Personalkostnader 1 000 844
266 299 IT-kostnader 323 287
161 157 Administrasjonskostnader 207 198
68 60 Avskrivninger 88 92
18 18 Driftskostnader eiendommer 21 20
93 125 Øvrige driftskostnader 269 196
1 147 1 278 Sum driftskostnader 1 908 1 637
Godtgørelse til re Godtgjørelse til re visor
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I HELE 1000 KRONER 2023 2022
2 990 2 548 Lovbestemt revisjon 3 659 4 068
205 892 Andre attestasjonstjenester 915 267
0 0 Skatterådgivning 0 0
272 210 Andre ikke-revisjonstjenester
1
210 272
3 467 3 651 Sum godtgørelse til ekstern revisor Sum godtgjørelse til ekstern revisor 4 784 4 607
1
2022 inngikk lisenskostnad for rapporteringsverktøy benyttet i CRD IV-rapportering her.
Note 24 Pensjoner
SpareBank 1 Nord-Norge har i 2023 hatt følgende
pensjonsordninger for sine ansatte.
Innskuddspensjonsordning for alders- og uføre-
pensjon tegnet hos SpareBank 1 Forsikring AS.
Sparesatsene for innskuddspensjonen er for 2023:
• Lønn tilsvarende 0 til 7,1 G: 7 %
• Lønn tilsvarende 7,1 til 12 G: 20 %
Øvrige pensjonsordninger
Konsernet har avtaler om førtids- og tilleggspensjon
for ledende ansatte.
Ved utgangen av 2023 inngår det kun en aktiv ansatt i
førtidspensjonsordningen. Førtidspensjonering
finansieres over driften.
De fleste selskaper i konsernet er med i Felles-
ordningen for avtalefestet pensjon, AFP. Den private
AFP-ordningen gir en livslangt tillegg til den ordinære
pensjonen. Den private AFP-ordningen blir finansiert av
arbeidsgiver gennom en årlig premie som fastsettes arbeidsgiver gjennom en årlig premie som fastsettes
som en prosent av lønn mellom 1 og 7,1 G. Premien
for 2023 er fastsatt til 2,6 % (2,6 % i 2022). For 2024 er
premien fastsatt til 2,7 %.
173
Årsregnskap 2023
Note 25 Skatt
Resultatført skatt består av periodeskatt (betalbar skatt) og utsatt skatt. Periodeskatt er beregnet skatt på årets
skattepliktige resultat. Utsatt skatt regnskapsfør es etter geldsmetoden i samsvar med IAS 12. Det beregnes es etter gjeldsmetoden i samsvar med IAS 12. Det beregnes
forpliktelse eller eiendel ved utsatt skatt på midlertidige forskjeller, som er differansen mellom balanseført verdi og
skattemessig verdi på eiendeler og forpliktelser.
Det beregnes likevel ikke forpliktelse eller eiendel ved utsatt skatt på goodwill som ikke gir skattemessige fradrag,
og heller ikke på førstegangsinnregnede poster som verken påvirker regnskapsmessig eller skattepliktig resultat.
Det beregnes en eiendel ved utsatt skatt på fremførbare skattemessige underskudd. Eiendel ved utsatt skatt
innregnes bare i det omfang det forventes fremtidig skattepliktige r esultater som gør det mulig å utnytte den esultater som gjør det mulig å utnytte den
tilhørende skattefordelen. Formuesskatt er ikke en skattekostnad etter definisjonen i IFRS og er bokført som en
ordinær driftskostnad.
174
Årsregnskap 2023
MORBANK KONSERN
2022 2023 BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Sammensetning av resultatført skatt
554 655 Resultatført periodeskatt 699 615
–95 16 Resultatført utsatt skatt 26 –102
459 671 Resultatført skatt 725 513
Endring i netto utsatt skatt/-skattefordel
–95 16 Resultatført utsatt skatt 26 –102
–95 16 Sum endring i netto utsatt skatt/-skattefordel 26 –102
Midlertidige forskjeller og balanseført utsatt skatt/skattefordel
–83 - 73 Anleggsmidler 456 431
79 79 Pensjonsforpliktelse/-midler 88 88
–346 - 294 Andre midlertidige forskjeller - 310 –388
Fremførbart underskudd -32 –33
–350 - 288 Sum midlertidige forskjeller 202 98
88 72 Balanseført utsatt skatt/-skattefordel -51 –25
Endring i midlertidige forskjeller
13 10 Anleggsmidler 25 62
Pensjonsforpliktelse –4
–397 52 Andre midlertidige forskjeller 78 –468
Korrigeringer forrige år 1
Fremførbart underskudd 1
–384 62 Sum endring midlertidige forskjeller 105 –410
Avstemming av resultatført periodeskatt med resultat før skatt
608 930 25 % av resultat før skatt 818 591
-145 -197 Ikke skattepliktige resultatposter - utbytte mm/resultat TS/FKV -32 -74
0 -57 Ikke skattepliktige resultatposter - skattefri virksomhetsoverdragelse -57 0
-9 -15 Skatteeffekt i resultat av renter fondsobligasjon i egenkapital -15 -9
6 7 Ikke skattepliktige resultatposter - formuesskatt 7 6
- 1 3 Ikke skattepliktige resultatposter - øvrige 4 -1
459 671 Resultatført periodeskatt 725 513
18,9 % 18,0 % Effektiv skattesats (skattekostnad i prosent av resultat før skatt) 22,2 % 21,7 %
Note 25 Skatt
175
Årsregnskap 2023
Note 26 Finansielle instrumenter til virkelig verdi
I tabellen under fremkommer finansielle eiendeler
og forpliktelser som er klassifisert som holdt for
omsetning eller bestemt ved første gangs innregning
verdsatt til virkelig verdi over resultatregnskapet.
Virkelig verdi er det beløp en eiendel kan omsettes til,
eller en forpliktelse som kan innfris ved en transaksjon
mellom uavhengige parter.
Verdien på balansetidspunktet fastsettes etter ulike
metoder innenfor tre nivåer.
Nivå 1: Finansielle instrumenter som verdsettes ved
bruk av noterte priser i aktive markeder for identiske
eiendeler eller forpliktelser. I kategorien inngår
børsnoterte aksjer eller fondsandeler, stats-
obligasjoner og sertifikater som omsettes i aktive
markeder. Pris på balansedagen er benyttet.
Markedet anses aktivt dersom det er mulig å frem-
skaffe eksternt observerbare priser, kurser eller renter
og disse prisene er faktiske og hyppige markeds-
transaksjoner.
Nivå 2: Finansielle instrumenter som verdsettes ved
bruk av informasjon som ikke er noterte priser, men
hvor priser er direkte eller indirekte observerbare for
eiendelene eller forpliktelsene. Kategorien inkluderer
noterte priser i ikke aktive markeder for identiske
eiendeler eller forpliktelser. I kategorien inngår også
obligasjoner og interbankderivater som renteswapper,
valutaswapper og terminkontrakter med observerbare
prisnoteringer på Reuters eller Bloomberg, basis-
swapper mellom valutaslagene NOK, EUR, USD, og
GBP og rente- og valutaderivater mot kunder med
uvesentlig kredittmargin.
Verdien er basert på nylige observerbare markeds-
data i form av en transaksjon i instrumentet mellom
informerte, villige og uavhengige parter. Alternativt
at instrumentet er handlet i et aktivt marked som er
substansielt likt det aktuelle instrument.
Nivå 3: Finansielle instrumenter som verdsettes på
annen måte enn basert på observerbare markedsdata,
og hvor kredittmar giner utgør en vesentlig del av giner utgjør en vesentlig del av
justeringen til markedsverdi. Instrumenter i denne
kategori verdsettes etter metoder som er basert på
estimerte kontantstrømmer, vurdering av eiendeler og
geld i selskaper gjeld i selskaper, modeller hvor vesentlige parametere
ikke er basert på observerbare markedsdata eller
eventuelle bransjestandarder.
Ved bruk av verdsettelsesteknikker justeres verdien for
kreditt- og likviditetsrisiko. Prisen for risiko for til-
svarende instrumenter legges til grunn for vurderingen.
Banken benytter en modell for måling av virkelig verdi,
hvor en «exit-pris»-vurdering legges til grunn.
I verdsettelsesmodellen tas det hensyn til kreditt-
påslag og endringer i kredittrisiko.
Instrumenter i de ulike nivåene
Utlån til kunder med fast rente (nivå 3)
Utlånene består av fastrenteutlån i norske kroner.
Lånene verdsettes ut fra neddiskontert kontantstrøm,
der diskonteringsrenten beregnes med en margin
over rentekurven. Marginen baseres på observerbare
markedspriser.
Utlån til kunder for salg (nivå 3)
Kategorien omfatter utlån som skal selges til
SpareBank 1 Boligkreditt, og verdsettes til avtalt beløp
som overføres til SpareBank 1 Boligkreditt.
Aksjer inkl. egenkapitalinstrumenter (nivå 2)
Aksjer i nivå 2 omfatter fondsobligasjoner som holdes
for salg til kunder. Fondsobligasjonene verdsettes ut
fra observerbare rentekurver og kredittmarginer, samt
indikative priser i markedet.
Aksjer (nivå 3)
Aksjer i nivå 3 omfatter eierandeler i selskaper hvor
banken har et mindre eierskap, og som har observer-
bar markedsdata. Virkelig verdi i nivå 3 fastsettes
derfor ut fra observerbare markedsdata og estimerte
kontantstrømmer.
Obligasjoner (nivå 2)
Kategorien omfatter hovedsakelig obligasjoner i
bankens likviditetsportefølje som regnes som mindre
likvide (Nivå 2-eiendeler ved beregning av Liquidity
Coverage Ratio, LCR). Obligasjonene verdsettes ut fra
observerbare rentekurver og kredittmarginer, samt
indikative priser i markedet.
Finansielle derivater (nivå 2)
Kategorien omfatter rentederivater, valutabytteavtaler,
valutaterminer og råvarederivater. Rentederivater verd-
settes basert på relevante rentekurver. Valutaderivater
verdsettes etter siste tilgengelige kurser verdsettes etter siste tilgjengelige kurser. Råvare-
derivater verdsettes ut fra observerbare marked-
spriser på underliggende råvarer markedspriser på
underliggende råvarer .
176
Årsregnskap 2023
Morbank
BELØP I MILL. KRONER
VERDSETTELSE
BASERT PÅ NOTERTE
PRISER I ET
AKTIVT MARKED
VERDSETTELSE
BASERT PÅ
OBSERVERBARE
MARKEDSDATA
VERDSETTELSE BASERT
PÅ ANNET ENN
OBSERVERBARE
MARKEDSDATA
TOTALT NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3
Eiendeler 31.12.23
Aksjer 712 49 598 1 359
Obligasjoner 18 189 18 189
Finansielle derivater 1 422 1 422
Utlån til kunder med fast rente 4 268 4 268
Utlån til kunder for salg boligkredittsel-
skap
3 045 3 045
Sum eiendeler 712 19 660 7 911 28 283
Forpliktelser 31.12.23
Finansielle derivater 1 198 1 198
Sum forpliktelser 1 198 1 198
Eiendeler 31.12.22
Aksjer 794 55 665 1 513
Obligasjoner 13 956 4 113 18 069
Finansielle derivater 1 458 1 458
Utlån til kunder med fast rente 4 850 4 850
Utlån til kunder for salg boligkredittsel-
skap
4 233 4 233
Sum eiendeler 14 752 5 628 9 748 30 127
Forpliktelser 31.12.22
Finansielle derivater 1 259 1 259
Sum forpliktelser 1 259 1 259
Årets verdiendringer på instrumenter
i nivå 3 morbank:
FINANSIELLE EIENDELER FASTRENTELÅN AKSJER
UTLÅN TIL KUNDER
FOR SALG OBLIGASJONER
Balanseført verdi 01.01.
4 850 665 4 233
Netto gevinst (+)/tap (-) gennom året) gjennom året -150 -67
Tilgang/kjøp i året 323
Avgang/salg -1 748
Forfalt -432 237
Balanseført verdi 31.12. 4 268 598 3 045
Note 26 Finansielle instrumenter til virkelig verdi
177
Årsregnskap 2023
N ote 26 Finansielle instrumenter til virkelig verdi
Konsern
BELØP I MILL. KRONER
VERDSETTELSE
BASERT PÅ NOTERTE
PRISER I ET
AKTIVT MARKED
VERDSETTELSE
BASERT PÅ
OBSERVERBARE
MARKEDSDATA
VERDSETTELSE
BASERT PÅ ANNET
ENN OBSERVERBARE
MARKEDSDATA
TOTALT NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3
Eiendeler 31.12.23
Aksjer 712 54 598 1 364
Obligasjoner 18 189 18 189
Finansielle derivater 1 422 1 422
Utlån til kunder med fast rente 4 268 4 268
Utlån til kunder for salg boligkredittsel-
skap
3 045 3 045
Sum eiendeler 712 19 665 7 911 28 288
Forpliktelser 31.12.23
Finansielle derivater 1 198 1 198
Sum forpliktelser 1 198 1 198
Eiendeler 31.12.22
Aksjer 794 55 679 1 528
Obligasjoner 13 956 4 113 4 18 073
Finansielle derivater 1 458 1 458
Utlån til kunder med fast rente 4 850 4 850
Utlån til kunder for salg boligkredittsel-
skap
4 233 4 233
Sum eiendeler 14 752 5 628 9 762 30 142
Forpliktelser 31.12.22
Finansielle derivater 1 259 1 259
Sum forpliktelser 1 259 1 259
Årets verdiendringer på instrumenter
i nivå 3 morbank:
FINANSIELLE EIENDELER FASTRENTELÅN AKSJER
UTLÅN TIL KUNDER
FOR SALG OBLIGASJONER
Balanseført verdi 01.01.
4 850 679 4 233
Netto gevinst (-)/tap (+) gennom året)/tap (+) gjennom året -150
Tilgang/kjøp i året 403 323
Avgang/salg -81 -1 748
Forfalt -834 237
Balanseført verdi 31.12. 4 269 598 3 045
Sensitivitetsanalyse, nivå 3
KONSERN BALANSEFØRT VERDI 31.12.23 EFFEKT AV ALTERNATIVE FORUTSETNINGER
Utlån til kunder med fast rente 4 268 -10,0
Utlån til kunder for salg boligkredittselskap 3 045
Aksjer 598
I sensitivitetsanalysen ovenf or er det gort en alternativ forutsetning hvor diskonteringsr or er det gjort en alternativ forutsetning hvor diskonteringsr enten øker med 10 basispunkter for utlån til kunder
med fast rente. Aksjer på nivå 3 er representert av BN Bank verdsatt til 561 millioner kroner, samt andre aksjer verdsatt til 37 millioner kroner.
Verdivurderinger fastsettes for BN Bank ut fra observerbare markedsdata og estimerte kontantstrømmer .
178
Årsregnskap 2023
Note 27 Virkelig verdi på finansielle instrumenter
til amortisert kost
Finansielle instrumenter til amortisert kost
Som det fremgår i note 2 har banken og konsernet som hovedprinsipp klassifisert sine finansielle eiendeler og
forpliktelser til amortisert kost. V ed å ha samme verdsettelsesprinsipp på eiendeler og geld ønsker k ed å ha samme verdsettelsesprinsipp på eiendeler og gjeld ønsker k onsernet i
størst mulig grad å redusere volatiliteten over resultatregnskapet. Amortisert kost innebærer verdifastsettelse etter
opprinnelig avtalte kontantstrømmer, justert for eventuelt ver ditap. Beregningene er gort med utgangspunkt i de ditap. Beregningene er gjort med utgangspunkt i de
enkelte instrumentenes egenskaper og verdier på balansetidspunktet. Amortisert kost vil ikke alltid gi verdier som
er i samsvar med markedets vurderinger av de samme finansielle instrumentene. Dette kan blant annet skyldes ulik
oppfatning av markedsforhold, risikoforhold og avkastningskrav. Tabellen nedenfor viser en oversikt over estimert
virkelig verdi på poster som i regnskapet er bokført til amortisert kost. Som det fremgår i note 26, fastsettes virkelig
verdi etter ulike metoder innenfor tre nivåer.
Morbank 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3
TOTALT VIR-
KELIG
TOTALT
BOKFØRT
Finansielle eiendeler
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 9 300 9 300 9 300
Netto utlån og fordringer på kunder 81 738 81 738 81 773
Aksjer
Sum finansielle eiendeler 91 038 91 038 91 073
Finansielle forpliktelser
Gjeld til kredittinstitusjoner 1 164 1 164 1 164
Innskudd fra kunder 82 560 82 560 82 560
V erdipapirgeld erdipapirgjeld 13 822 13 822 13 970
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 8 224 8 224 8 367
Sum finansielle forpliktelser 22 046 83 724 105 770 106 061
Konsern 31.12.23
BELØP I MILL. KRONER NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3
TOTALT VIR-
KELIG
TOTALT
BOKFØRT
Finansielle eiendeler
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 2 304 2 304 2 304
Netto utlån og fordringer på kunder 90 685 90 685 90 720
Aksjer
Sum finansielle eiendeler 92 989 92 989 93 024
Finansielle forpliktelser
Gjeld til kredittinstitusjoner 1 163 1 163 1 163
Innskudd fra kunder 82 494 82 494 82 494
V erdipapirgeld erdipapirgjeld 13 822 13 822 13 970
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 8 224 8 224 8 367
Sum finansielle forpliktelser 22 046 83 657 105 703 105 994
179
Årsregnskap 2023
Note 27 Virkelig verdi på finansielle instrumenter
til amortisert kost
Morbank 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3 TOTALT VIRKELIG
TOTALT
BOKFØRT
Finansielle eiendeler
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 8 654 8 654 8 654
Netto utlån og fordringer på kunder 75 080 75 080 75 122
Aksjer
Sum finansielle eiendeler 83 734 83 734 83 776
Finansielle forpliktelser
Gjeld til kredittinstitusjoner 1 186 1 186 1 186
Innskudd fra kunder 79 566 79 566 79 566
V erdipapirgeld erdipapirgjeld 15 413 15 413 15 336
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 5 460 5 460 5 718
Sum finansielle forpliktelser 20 873 80 752 101 625 101 806
Konsern 31.12.22
BELØP I MILL. KRONER NIVÅ 1 NIVÅ 2 NIVÅ 3 TOTALT VIRKELIG
TOTALT
BOKFØRT
Finansielle eiendeler
Utlån til og fordringer på kredittinstitusjoner 1 787 1 787 1 787
Netto utlån og fordringer på kunder 83 724 83 724 83 766
Aksjer
Sum finansielle eiendeler 85 511 85 511 85 553
Finansielle forpliktelser
Gjeld til kredittinstitusjoner 1 185 1 185 1 185
Innskudd fra kunder 79 484 79 484 79 484
V erdipapirgeld erdipapirgjeld 15 413 15 413 15 336
Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og annen etterstilt gjeld 5 460 5 460 5 718
Sum finansielle forpliktelser 20 873 80 669 101 542 101 723
Note 27 Virkelig verdi på finansielle instrumenter til amortisert kost
180
Årsregnskap 2023
Note 27 Virkelig verdi på finansielle instrumenter
til amortisert kost
Note 27 Virkelig verdi på finansielle instrumenter til amortisert kost
Note 28 Sertifikater og obligasjoner
Obligasjoner og sertifikater er verdsatt til virkelig verdi. Verdiendringer føres over resultatet.
Sertifikater, obligasjoner og andre rentebærende papirer fordelt på utstedersektor
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Stat og statsgaranterte
5 303 6 696 - pålydende 6 696 5 303
5 162 6 653 - virkelig verdi/bokført verdi 6 653 5 162
Annen offentlig utsteder
3 035 497 - pålydende 497 3 035
3 064 485 - virkelig verdi/bokført verdi 485 3 064
Finansielle foretak
9 757 10 922 - pålydende 10 922 9 757
9 806 11 018 - virkelig verdi/bokført verdi 11 020 9 806
Ikke-finansielle foretak
39 32 - pålydende 32 39
37 31 - virkelig verdi/bokført verdi 31 37
18 069 18 189 Sum sertifikater og obligasjoner 18 189 18 069
181
Årsregnskap 2023
Note 29 Aksjer
SpareBank 1 Nord-Norge har kun aksjeporteføljer verdsatt til virkelig verdi.
Handelsporteføljer er verdsatt til børskurs på balansedagen. De øvrige aksjene verdsettes basert på observerbare
markedsdata og estimerte kontantstrømmer. Alle porteføljene er verdsatt til virkelig verdi med verdiendring over
resultat.
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Virkelig verdi med verdiendring over resultat:
793 712 Aksjer i handelsportefølje til virkelig verdi 723 793
664 598 Øvrige aksjer verdsatt til virkelig verdi 593 679
55 48 Fondsobligasjoner klassifisert som egenkapitalposisjoner 48 55
1 513 1 359 Sum aksjer 1 364 1 528
Spesifikasjon per 31.12.23 Aksjer i handelsporteføljer verdsatt til virkelig verdi
BELØP I TUSEN KRONER ANTALL AKSJER EIERANDEL I %
KOSTPRIS -
EIERANDEL I KR MARKEDSVERDI BOKFØRT VERDI
Aksjer
SpareBank 1 Helgeland 5 397 325 19,99 % 528 398 712 447 712 447
Visa Pref Stock C (forv Visa Norge
Holding1 AS)
1 175 <0,05 % 17 000 10 656 10 656
Sum aksjer 545 398 723 103 723 103
Sum aksjer i handelsporteføljer
verdsatt til virkelig verdi
545 389 723 103 723 103
BELØP I TUSEN KRONER ANTALL AKSJER EIERANDEL I %
KOSTPRIS -
EIERANDEL I KR MARKEDSVERDI BOKFØRT VERDI
Øvrige aksjer til virkelig verdi:
Sparebankmateriell AS 2 312 7,3 % 225 3 327 3 327
S.W.I.F.T 14 79 1 226 1 226
BN Bank 1 410 221 9,9 % 88 801 561 001 561 001
VN Norge AS 28 778 208 40 000 21 831 21 811
Diverse mindre aksjer 0 23 23
Sum øvrige aksjer til virkelig verdi 129 105 587 407 5 87 407
182
Årsregnskap 2023
Fondsobligasjoner klassifisert som egenkapitalposisjoner/aksjer til virkelig verdi
BELØP I TUSEN KRONER ANTALL AKSJER EIERANDEL I %
KOSTPRIS -
EIERANDEL I KR MARKEDSVERDI
BOKFØRT
VERDI
Fondsobligasjoner SNN Markets
Fondsobligasjoner SNN Treasury 48 750 47 921 47 921
Sum fondsobligasjoner klassifisert
som aksjer
48 750 47 921 47 921
Sum aksjer morbank 723 253 1 358 431 1 358 431
Aksjeposter eid av SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS per 31.12.23
BELØP I TUSEN KRONER ANTALL AKSJER EIERANDEL I %
KOSTPRIS -
EIERANDEL I KR MARKEDSVERDI
BOKFØRT
VERDI
Aksjer verdsatt til virkelig verdi:
Lytix Biopharma 151 820 5 914 738 738
NorInnova Technology Transfer AS 613 3,7 % 2 900 2 756 2 756
Viking Venture III LP 37 025 0,9 % 1 822 15 792 1 822
Sum aksjer SNN Portefølje AS 10 636 19 285 5 316
Selskapet eier i tillegg aksjer i flere selskaper som er skrevet ned til kr 0,-.
Aksjer eid av SpareBank 1 Regnskapshuset
Nord-Norge og EiendomsMegler 1 Nord-
Norge
54 54 54
Sum aksjer og andeler konsern 733 943 1 377 770 1 3 63 801
Note 29 Aksjer
183
Årsregnskap 2023
Note 30 Eierinteresser i konsernselskap, tilknyttede
selskap og felleskontrollerte virksomheter
Eierinteresser i konsernselskap Morbank
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Eierinteresser i kredittinstitusjoner 1 101 1 017
Eierinteresser i andre konsernselskaper 493 475
Sum eierinteresser i konsernselskaper 1 594 1 492
Herav fondsobligasjoner i kredittinstitusjoner 115 84
Aksjer og andeler i datterselskap som er inkludert i konsernregnskapet
og som bokføres til kostpris i morselskapet
BELØP I TUSEN KRONER ORG. NUMMER
SELSKAPETS
AKSJEKAPITAL
ANTALL
AKSJER KOSTPRIS
EIERANDEL OG
STEMMEBER.
KAPITAL
BALANSEFØRT
VERDI
Selskap
SpareBank 1 Finans Nord-Norge AS, Tromsø 930 050 237 1 101 000 187 170 986 000 85 % 986 000
SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS,
Tromsø
935 491 533 1 100 1 000 43 000 100 % 43 000
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS, Tromsø 931 262 041 21 100 17 935 23 800 85 % 25 212
Fredrik Langes gate 20 AS, Tromsø 962 315 666 920 242 370 392 100 % 370 392
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS,
Tromsø
851 987 142 10 200 1 275 54 068 85 % 54 068
Sum aksjeinvestering i konsernselskaper
i morbank
1 478 672
Fondsobligasjon i SpareBank 1 Finans
Nord-Norge
115 000 115 000
Sum investering i konsernselskaper i mor-
bank
1 5 93 672
IFRS 11 regulerer felleskontrollerte ordninger/virksomhet – «Joint Arrangements» (FKV). Iht. IFRS er det to hovedkategorier av FKV,
felleskontrollerte enheter («joint venture») og felleskontrollert drift/aktiviteter («joint operations»). SpareBank 1 Nord-Norge har
vurdert sine felleskontrollerte ordninger og kommet til at de er felleskontrollerte virksomheter.
Felleskontrollerte-/tilknyttede selskap føres i konsernregnskapet etter egenkapitalmetoden. Investeringen innregnes første gang
til anskaffelseskost, og justeres deretter for endring i bankens andel av nettoeiendelene til det tilknyttede selskapet. Banken
resultatfører,sin andel av resultatet i det felleskontrollerte-/tilknyttede selskapet i konsernregnskapet, mens man i morbankens
regnskap bokfører eierposten etter kostmetoden, tilsvarende som for datterse lskap.
184
Årsregnskap 2023
Aksjer og andeler i felleskontrollerte virksomheter og tilknyttede selskap,
som bokføres til kostpris i bankregnskapet
SELSKAP
ORGANISASJONS-
NUMMER KLASSIFISERING
EIERANDEL OG
ANDEL STEMME-
BERETT.KAP.
FORRETNINGS-
KONTOR
SpareBank 1 Gruppen AS 975 966 372
Felleskontrollert
virksomhet
19,50 % Oslo
SpareBank 1 Utvikling DA 986 401 598
Felleskontrollert
virksomhet
18,00 % Oslo
SpareBank 1 Betaling AS 919 116 749 Tilknyttet selskap 17,94 % Oslo
SpareBank 1 Boligkreditt AS 988 738 387 Tilknyttet selskap 15,70 % Stavanger
SpareBank 1 Næringskreditt AS 894 111 232 Tilknyttet selskap 1,05 % Stavanger
SpareBank 1 Kreditt AS 975 966 453 Tilknyttet selskap 16,73 % Trondheim
SpareBank 1 Bank og Regnskap AS 917 143 501 Tilknyttet selskap 25,00 % Trondheim
SpareBank 1 Mobilitet Holding AS 927 249 960 Tilknyttet selskap 30,66 % Hamar
SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS 924 911 719 Tilknyttet selskap 14,44 % Oslo
SpareBank 1 Forvaltning AS 925 239 690 Tilknyttet selskap 12,18 % Oslo
SpareBank 1 Markets AS 992 999 101 Tilknyttet selskap 18,06 % Tro ndheim
Mellomværende mellom banken og selskapene: Se no te 40.
Note 30 Eierinteresser i konsernselskap, tilknyttede selskap og felleskontrollerte virksomheter
Eierinteresser i felleskontrollerte virksomheter og tilknyttede selskap
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Eierinteresser i kredittinstitusjoner 1 858 1 878
Eierinteresser i andre selskaper 2 306 1 719
Sum eierinteresser i felleskontrollert virksomhet og tilknyttede selskap 4 164 3 59 7
Aksjer og andeler inkludert i konsernregnskapet og som eies av datterselskaper
BELØP I TUSEN KRONER ORG. NUMMER
SELSKAPETS
AKSJEKAPITAL
ANTALL
AKSJER KOSTPRIS
EIERANDEL OG
STEMMEBER.
KAPITAL
BALANSEFØRT
VERDI
Finansmodell AS, Tromsø.
Eid av SNN Portefølje AS
831 705 612 200 200 000 1 443 75 % 1 443
Adwice AS, Svolvær.
Eid av SNN Regskapshuset AS
914 948 142 1 783 1 783 75 000 100 % 75 000
Flex AS, Fauske.
Eid av SNN Regnskapshuset AS
940 788 137 250 50 9 510 100 % 9 510
Sum investering i konsernselskaper
i datterselskap
85 953
Ingen av datterselskapene er børsno terte.
185
Årsregnskap 2023
Konsern 2022
BELØP I MILL. KRONER TOTAL
SPAREBANK 1
GRUPPEN AS
19,5%
SPAREBANK 1
UTVIKLING DA
18,00 %
SPAREBANK
1 KREDITT AS
19,22 %
SPAREBANK 1
BOLIGKREDITT
AS 15,58 %
SPAREBANK
1 NÆRING-
SKREDITT AS
2,71 %
SPAREBANK
1 BETALING
17,94 % ØVRIGE
Per 01.01. 4 633 2 013 134 199 1 828 62
145
252
Tilgang/avgang 146 0 0 86 - 40 - 10
68
42
Resultatandel IFRS 292 173 93 9 1 0
12
4
Resultatandel ført som
administrasjonskostnader
- 90 - 90
Andel utvidet resultat 85 3 7 75
Posteringer rett mot
egenkapitalen
- 5 - 5 -1 1
Utbetalt utbytte - 200 - 137 0 - 12 0 - 51
Per 31.12. 4 861 2 047 137 301 1 852 52 22 4 248
I kolonnen «Øvrige» inngår SpareBank 1 Bank og Regnskap AS, SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS, SpareBank 1 Mobilitet Holding
AS, SpareBank 1 Forvaltning AS og SpareBank 1 Kundepleie AS.
For SpareBank 1 Gruppen henvises det til note 2 kapittel2, vedrørende IFRS 17 effekter på 2022 -tall.
Note 30 Eierinteresser i konsernselskap, tilknyttede selskap og felleskontrollerte virksomheter
Konsern 2023 - Eierinteresser i felleskontrollerte virksomheter og tilknyttede selskap
BELØP I MILL. KRONER TOTAL
SPAREBANK 1
GRUPPEN AS
19,5%
SPAREBANK 1
UTVIKLING DA
18,00 %
SPAREBANK
1 KREDITT AS
16,73 %
SPAREBANK 1
BOLIGKREDITT
AS 15,70 %
SPAREBANK
1 NÆRING-
SKREDITT AS
1,05 %
SPAREBANK
1 BETALING
17,94 % ØVRIGE
Per 01.01. 4 861 2 047 137 301 1 852 52
224
248
Tilgang/avgang 658 218 33 13 - 33
36
391
Resultatandel IFRS 44 - 41 106 - 12 65 2
-31
-45
Resultatandel ført som
administrasjonskostnader
- 100 - 100
Andel utvidet resultat - 86 6 0 - 87 -5
Posteringer rett mot
egenkapitalen
7 11 - 4
Utbetalt utbytte - 526 - 505 - 1 - 20
Per 31.12. 4 858 1 736 143 318 1 843 20 22 4 574
I kolonnen «Øvrige» inngår SpareBank 1 Bank og Regnskap AS, SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS, SpareBank 1 Mobilitet Holding
AS, SpareBank 1 Forvaltning AS og SpareBank 1 Markets AS .
186
Årsregnskap 2023
Note 30 Eierinteresser i konsernselskap, tilknyttede selskap og felleskontrollerte virksomheter
Konsernets eierandeler i tilknyttede selskap og felleskontrollerte virksomheter
Tabellene nedenfor inneholder selskaps- eller konsernregnskapstall hundre prosent andel.
NAVN EIENDELER GJELD INNTEKTER KOSTNADER RESULTAT
2023
SpareBank 1 Gruppen AS (konsern) 132 113 119 812 2 310 2 064 246
SpareBank 1 Betaling AS 1 256 0 0 174 - 174
SpareBank 1 Utvikling DA 1 188 365 1 953 1 919 34
SpareBank 1 Boligkreditt AS 320 465 307 788 680 201 479
SpareBank 1 Næringskreditt AS 10 634 8 547 111 54 57
SpareBank 1 Kreditt AS 9 746 7 903 493 562 - 69
SpareBank 1 Bank og Regnskap AS 176 0 6 0 6
SpareBank 1 Mobilitet Holding AS 4 0 0 266 - 266
SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS 9 1 0 2 039 -2 039
SpareBank 1 Forvaltning AS 1 718 570 849 681 168
SpareBank 1 Markets AS 2 097 1 206 853 698 155
2022
SpareBank 1 Gruppen AS (konsern) 116 739 102 984 3 333 1 905 1 428
SpareBank 1 Betaling AS 1 251 0 0 69 - 69
SpareBank 1 Utvikling DA 1 072 282 1 683 1 668 15
SpareBank 1 Boligkreditt AS 287 957 275 138 107 103 4
SpareBank 1 Næringskreditt AS 11 615 9 565 47 26 21
SpareBank 1 Kreditt AS 7 836 6 326 865 819 46
SpareBank 1 Bank og Regnskap AS 170 0 0 - 2 2
SpareBank 1 Mobilitet Holding AS 244 0 0 73 - 73
SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS 6 0 0 0 0
SpareBank 1 Forvaltning AS 1 523 696 764 593 171
SpareBank 1 Kundepleie AS 90 2 31 25 6
187
Årsregnskap 2023
Note 31 Eiendom, anlegg og utstyr
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
BYGNING
OG ANNEN
FAST
EIENDOM
MASKINER,
INVENTAR OG
TRANSPORT-
MIDLER TOTALT TOTALT
BYGNING
OG ANNEN
FAST
EIENDOM
MASKINER,
INVENTAR OG
TRANSPORT-
MIDLER
29 528 557 Anskaffelseskost eller regulert verdi per 01.01.23 1) 1013 344 669
0 26 26 Tilgang 45 1 44
-2 -231 -233 Avgang -233 -2 -231
27 323 350 Anskaffelseskost eller regulert verdi per 31.12.23 825 342 483
-13 -442 -454 Akkumulert avskrivning og nedskrivning per 01.01.23 -570 -36 -534
-2 -27 -29 Årets avskrivning -50 -9 -41
0 0 0 Årets nedskrivning 0 0 0
2 231 233 Tilbakeførte akkumulerte avskrivninger, solgte eiendeler 233 2 231
-12 -238 -250 Akkumulert avskrivning og nedskrivning per 31.12.23 -387 -42 -346
303 Bruksrett leieavtaler 2) 374
14 85 402
Balanseført verdi eiendom, anlegg og utstyr per
31.12.23
811 300 137
34 510 545 Anskaffelseskost eller regulert verdi per 01.01.22 1) 990 349 640
0 18 18 Tilgang 31 2 29
-5 -1 -6 Avgang -8 -7 -1
29 528 557 Anskaffelseskost eller regulert verdi per 31.12.22 1 013 344 669
-11 -410 -420 Akkumulert avskrivning og nedskrivning per 01.01.22 -520 -27 -494
-2 -32 -34 Årets avskrivning -50 -9 -41
0 0 0 Årets nedskrivning 0 0 0
0 0 0 Tilbakeførte akkumulerte avskrivninger, solgte eiendeler 0 0 0
-13 -442 -454 Akkumulert avskrivning og nedskrivning per 31.12.22 -570 -36 -534
303 Bruksrett leieavtaler 2) 386
16 86 406
Balanseført verdi eiendom, anlegg og utstyr per
31.12.22
829 308 135
1-5 % 10-33 % Økonomisk levetid etter følgende satser 1-5 % 10-33 %
0 % Boliger, tomter, kunst 0 %
1) IB er justert på konsern på grunn av en systemkorrigering
2) Se note 32 vedrørende leieavtaler
Sikkerhetsstillelse
Banken har ikke pantsatt eller akseptert andre rådighetsbegrensninger
for sine anleggsmidler.
Bruttoverdi av fullt ut avskrevne eiendeler, fortsatt i bruk
Bruttoverdi av fullt ut avskrevne eiendeler, fortsatt i bruk, utgør 125 mill. , fortsatt i bruk, utgjør 125 mill.
kroner per 31.12.23 (315 mill. kroner per 31.12.22).
Forpliktelser
Konsernet har ingen forpliktelser knyttet til anskaffelse av
anleggsmidler per 31.12.23.
Se note 37 for mer informasjon.
Investeringseiendommer konsern
Banken har ingen eiendeler som er definert som investerings-
eiendommer per 31.12.23 .
Eiendom, anlegg og utstyr, innregnes første gang til anskaffelseskost og avskrives deretter lineært over forventet levetid. Ved
fastlegging av avskrivningsplan, splittes de enkelte eiendeler i nødvendig utstrekning opp i komponenter med forskjellig levetid,
og det tas hensyn til estimert restverdi. Eiendom, anlegg og utstyr som hver for seg er av liten betydning, eksempelvis PC-er og
annet kontorutstyr, vurderes ikke individuelt for restverdier, levetid eller verdifall, men vurderes som grupper. Etter IFRS 16 ansees
eiendommene å ha en estimert anskaffelseskost som tilsvarer verdiregulert beløp på tidspunktet for verdireguleringen. Eiendom,
anlegg og utstyr som avskrives, er genstand f anlegg og utstyr som avskrives, er gjenstand f or en nedskrivningstest i samsvar med IAS 36, når omstendighetene indikerer de t .
188
Årsregnskap 2023
Note 32 Leieavtaler
Konsernet behandler leieavtaler ihht. IFRS 16. På startdatoen for en leieavtale innregner konsernet en forpliktelse til å betale leie
og en eiendel som representerer retten til å bruke den underliggende eiendelen i leieperioden (bruksrett). Konsernet fastsetter
leieforpliktelsene og bruksrettene til nåv erdien av genvær erdien av gjenvær ende leiebetalinger, diskontert ved hjelp av konsernets marginale
lånerente. Benyttet diskonteringsrente ved fastsettelse pr 31.12.23 er 2,09 %.
Rentekostnader på leieforpliktelsen kostnadsføres løpende og bruksretter avskrives lineært over leieperioden.
Konsernets leide eiendeler inkluderer i all hovedsak kontorer og naturlig tilknyttede lokaliteter. Flere av avtalene inneholder en
rettighet til forlengelse som kan utøves i løpet av avtalens periode. Konsernet vurderer løpende og ved inngåelse av en avtale om
rettigheten til forlengelse med rimelig sikkerhet vil utøves.
Leieperiode varierer fra 2 til 14 år.
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
Bruksrett
336 303 Balanseført verdi 01.01. 386 387
4 0 Tilgang 6 4
-3 0 -Avgang 0 -3
1 31 Andre endringer 21 37
338 334 Balanseført verdi ved periodens slutt 413 424
34 31 Avskrivninger i perioden 39 38
303 303 Balanseført verdi bruksrett ved periodens slutt 374 386
Leieforpliktelse
343 312 Balanseført verdi 01.01. 399 397
4 0 Nye avtaler i perioden 6 4
-40 -36 Leiebetalinger i perioden - avdrag -46 -43
7 7 Renter 9 8
-3 30 Andre endringer 21 33
312 313 Totale leieforpliktelser ved periodens slutt 388 399
Resultatregnskap
34 31 Avskrivninger 39 38
7 7 Renter 9 8
41 38 Sum 48 47
Forfallsanalyse, udiskontert kontantstrøm
33 38 Inntil 1 år 44 45
32 36 1-2 år 41 41
31 31 2-3 år 40 40
31 31 3-4 år 39 39
31 30 4-5 år 38 38
219 189 Mer enn 5 år 242 277
377 354 Totalt 444 481
189
Årsregnskap 2023
Note 33 Immatrielle eiendeler
Note 34 Andre eiendeler
KONSERN
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Goodwill 185 117
Andre immaterielle eiendeler 8 1
Sum immaterielle eiendeler 193 118
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
75 75 Kapitalinnskudd i Sparebanken Nord-Norges Pensjonskasse 75 75
0 0 Netto pensjonsmidler 0 0
171 36 Øvrige debitorer 183 270
245 315 Andre forskuddsbetalte ikke påløpte kostnader 294 286
5 6 Interne konti 6 5
Klientkonti eiendomsmegling 5 1
0 0 Overtatte anleggsmidler for salg 0 0
88 72 Andre eiendeler 0 33
584 504 Sum andre eiendeler 563 670
Goodwill gelder i all hovedsak oppkjøp/fusjon a Goodwill gjelder i all hovedsak oppkjøp/fusjon a v regnskapskontorer i SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS.
Immaterielle eiendeler består i hovedsak av goodwill. Immaterielle eiendeler innregnes når kravene til balanseføring er til stede.
Goodwill oppstår som differanse mellom virkelig verdi av vederlaget ved kjøp av en virksomhet og virkelig verdi av identifiserbare
eiendeler og forpliktelser. Goodwill avskrives ikk e, men den er genstand for en årlig nedskrivningstest med sikte på å av e, men den er gjenstand for en årlig nedskrivningstest med sikte på å av dekke et
eventuelt verdifall, i samsvar med IAS 36. Nedskrivninger foretas når balanseført verdi av goodwill o verstiger genvinnbart beløp.verstiger gjenvinnbart beløp.
Nedskrivninger føres over resultatregnskapet og reverseres ikke .
190
Årsregnskap 2023
Note 35 Innskudd fra kunder
Banken klassifiserer innskudd fra kunder til amortisert kost.
Se for øvrig note 19 vedrørende rentekostnader på innskudd.
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
ANDEL INNSKUDD ANDEL INNSKUDD ANDEL INNSKUDD ANDEL INNSKUDD
92 % 73 122 90 % 74 566
Innskudd fra og geld til kunder uten Innskudd fra og gjeld til kunder uten
avtalt løpetid
90 % 74 514 92 % 73 052
8 % 6 444 10 % 7 994
Innskudd fra og geld til kunder med Innskudd fra og gjeld til kunder med
avtalt løpetid
10 % 7 981 8 % 6 432
100 % 79 566 100 % 82 560 Sum innskudd 100 % 82 495 100 % 79 484
0,67 % 1,88 % Gjennomsnittlig rente 1) 1,88 % 0,67 %
Innskudd fra kunder fordelt
på sektor og næring:
5 % 3 725 4 % 3 586 Eiendom 4 % 3 586 5 % 3 725
4 % 2 863 4 % 3 013
Finansielle foretak, forsikring og
verdipapirforetak
4 % 3 013 4 % 2 863
4 % 3 356 6 % 4 781 Fiske og havbruk 6 % 4 781 4 % 3 356
2 % 1 469 1 % 1 076 Industri 1 % 1 076 2 % 1 469
1 % 564 1 % 583 Jordbruk og skogbruk 1 % 583 1 % 564
4% 2 908 4 % 2 894 Kraft- og vannforsyning, bygg og anlegg 4 % 2 894 4 % 2 908
11 % 8 581 12 % 9 763 Tjenesteytende virksomhet 12 % 9 698 11 % 8 499
3 % 2 325 3 % 2 476 Transport 3 % 2 476 3 % 2 325
4 % 2 803 3 % 2 550
Varehandel, hotell- og restaurant-
virksomhet
3 % 2 550 4 % 2 803
36 % 28 594 37 % 30 722 Sum innskudd bedriftsmarked 37 % 30 657 36 % 28 512
53 % 42 426 53 % 43 818 Innskudd personmarked 53 % 43 818 53 % 42 426
11 % 8 546 10 % 8 020 Innskudd offentlig marked 10 % 8 020 11 % 8 546
100 % 79 566 100 % 82 560
Sum innskudd fra kunder fordelt
på sektor og næring
100 % 82 495 100 % 79 484
Innskudd fordelt på
geografiske områder:
60 % 48 020 59 % 48 912 Troms og Finnmark, inkl. Svalbard 59 % 48 847 60 % 47 938
33 % 26 119 34 % 27 829 Nordland 34 % 27 829 33 % 26 119
6 % 4 501 6 % 4 760 Øvrige Norge 6 % 4 760 6 % 4 501
1 % 925 1 % 1 059 Utlandet 1 % 1 059 1 % 925
100 % 79 566 100 % 82 560
Sum innskudd fordelt på
geografiske områder
100 % 82 495 100 % 79 484
1) Gjennomsnittlig rente er beregnet som sum årlige renter/snittvolum.
191
Årsregnskap 2023
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
9 456 6 197 Obligasjonsgeld med fast rente Obligasjonsgjeld med fast rente 6 197 9 456
5 880 7 773 Obligasjonsgeld med flytende rente Obligasjonsgjeld med flytende rente 7 773 5 880
15 336 13 970 Sum geld stiftet ved utstedelse av v Sum gjeld stiftet ved utstedelse av v erdipapirer 13 970 15 336
2,14 % 3,22 % Gjennomsnittlig rente obligasjonsgeld 1)Gjennomsnittlig rente obligasjonsgjeld 1) 3,22 % 2,14 %
Obligasjonsgeld fordelt på f Obligasjonsgjeld fordelt på f orfallstidspunkt
4 408 2023 4 408
4 294 4 189 2024 4 189 4 294
3 789 4 286 2025 4 286 3 789
2 448 2026 2 448
2 710 1 436 2027 1 436 2 710
1 353 2028 og senere 1 353
135 258 Verdiendring obligasjoner til fast rente 258 135
Egenbeholdning
15 336 13 970 Obligasjonsgeld og andre langsiktige låneopptak Obligasjonsgjeld og andre langsiktige låneopptak 13 970 15 336
Gjeld fordelt på vesentlige valutaer
10 455 8 768 NOK 8 768 10 455
1 212 1 638 CHF 1 638 1 212
USD
3 669 3 564 EUR 3 564 3 669
15 336 13 970 Sum geld fordelt på v Sum gjeld fordelt på v esentlige valutaer 13 970 15 336
Note 36 Gjeld stiftet ved utstedelse av verdipapirer
SpareBank 1 Nord-Norges geld er stiftet v SpareBank 1 Nord-Norges gjeld er stiftet v ed verdipapirer med flytende og fast rente. Innlån til flytende rente verdsettes til
amortisert kost. På innlån med fast rente, benyttes også amortisert kost, men med virkelig verdisikring.
Innlån med fast rente er sikret med renteswapavtaler for å sikre markeds-/renterisiko.
Lånet reguleres i verdi i samsvar med virkelig verdi på rentesikringen. Virkelig verdi på rentesikringen hensyntar ikke kredittrisiko.
Konsernet benytter regelverket for IAS 39 ved vurdering av rentesikringer.
Endring av geld stiftet v Endring av gjeld stiftet v ed utstedelse av verdipapirer
MORBANK OG KONSERN BALANSE EMMITERT
FORFALT/
INNLØST
VALUTAKURS-
ENDRING
ØVRIGE
ENDRINGER 2) BALANSE
BELØP I MILL. KR 31.12.22 2023 2023 2023 2023 31.12.23
Sertifikater og andre kortsiktige låneopptak
Senior obligasjonsgeld Senior obligasjonsgjeld 15 336 2 448 -4 667 677 177 13 970
Sum 15 336 2 448 -4 667 677 177 13 970
1) Gjennomsnittlig rente er beregnet på grunnlag av faktisk rentekostnad i året inkludert eventuelle rente- og valutaswapper i prosent
av gennomsnittlig ver av gjennomsnittlig ver dipapirbeholdning.
2) Øvrige endringer består av endring påløpte renter og virkelig verdi sikringsbokføring
192
Årsregnskap 2023
Note 37 Andre forpliktelser
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
2 612 2 837 Annen geld Annen gjeld 3 078 2 814
129 157 Påløpte kostnader 232 181
Mottatte ikke opptjente inntekter 332 322
73 61 Avsetning påløpte kostnader/forpliktelser 1) 61 72
2 814 3 055 Sum andre forpliktelser 3 703 3 389
Spesifikasjon av annen geld:Spesifikasjon av annen gjeld:
312 313 Balanseført forpliktelse leieavtaler etter IFRS 16 (se note 32) 399 399
577 682 Påløpt skatt siste år 736 619
19 21 Skattetrekk 35 32
734 636 Lev erandørgeld erandørgjeld 666 759
849 1 067 Vedtatte utbetalinger til samfunnsutbytte 1 067 849
121 118 Øvrig geld Øvrig gjeld 175 156
2 612 2 837 Sum annen geld Sum annen gjeld 3 078 2 814
Påløpte kostnader/mottatte ikke opptjente inntekter:
57 83 Påløpte kostnader 1) 106 67
73 74 Påløpte personalkostnader 126 114
Ikke opptjent inntekt knyttet til leasingavtaler 2) 332 322
129 157 Sum påløpte kostnader/mottatte ikke opptjente inntekter 564 503
Avsetning påløpte kostnader/forpliktelser:
73 61 Tapsavsetninger utenom balanseposter etter IFRS 9 3) 61 72
73 61 Sum avsetning påløpte kostnader/forpliktelser 61 72
1) Inklusive avsetning for omstillingskostnader
2) Innbetalt forskuddsleie på leasingk ontrakter er oppført på geldssiden i balansen og inntektsføres over k ontrakter er oppført på gjeldssiden i balansen og inntektsføres over k ontraktens løpetid i
takt med avskrivningene
3) Nedskrivning ubenyttet ramme utlån og garantier er klassifisert som geld iht. IFRS 9. Se for øvrig note 13.3) Nedskrivning ubenyttet ramme utlån og garantier er klassifisert som gjeld iht. IFRS 9. Se for øvrig note 13.
Pågående rettstvister
Banken er per 31. des 2023 ikke involvert i noen rettstvister av betydning for bankens drift.
193
Årsregnskap 2023
Note 38 Ansvarlig lånekapital og etterstilt geld Ansvarlig lånekapital og etterstilt gjeld
Ansvarlig lånekapital
Ansvarlige lån har prioritet etter all annen geld, klassifiseres som ansvarlig lånekapital i balansen og v Ansvarlige lån har prioritet etter all annen gjeld, klassifiseres som ansvarlig lånekapital i balansen og v erdsettes til amortisert kost.
Forfallsstruktur
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
Tidsbegrenset ansvarlig lånekapital
350
2028 3m NIBOR + 1,40 % (Call opsjon 2023) 350
200
200 2029 3m NIBOR + 1,40 % (Call opsjon 2024) 200 200
500
500 2032 3m NIBOR + 0,90 % (Call opsjon 2027) 500 500
400 2033 3m NIBOR + 1,80 % (Call opsjon 2028) 400
400 2033 3m NIBOR + 2,20 % (Call opsjon 2028) 400
400 2034 3m NIBOR + 2,10 % (Call opsjon 2029) 400
3
12 Påløpte renter 12 3
1 053 1 912 Sum tidsbegrenset ansvarlig lånekapital 1 912 1 053
2,90 %
5,51 % Gjennomsnittlig rente ansvarlig lånekapital 5,51 % 2,90 %
MORBANK
BELØP I MILL. KRONER
KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
4 645 6 394 Etterstilt geld Etterstilt gjeld 6 394 4 645
20 61 Påløpte renter 61 20
1,90 % 3,41 % Gjennomsnittlig r ente etterstilt geld ente etterstilt gjeld 3,41 % 1,90 %
5 718 8 367 Sum ansvarlig lånekapital og etterstilt geld Sum ansvarlig lånekapital og etterstilt gjeld 8 367 5 718
Endring av ansvarlig lånek apital og etterstilt geld apital og etterstilt gjeld
MORBANK OG KONSERN BALANSE EMMITERT
FORFALT/
INNLØST
VALUTAKURS-
ENDRING
ØVRIGE
ENDRINGER 1)
BALANSE
BELØP I MILL. KR 31.12.22 2023 2023 2023 2023 31.12.23
Ansvarlig lånekapital 1 053 1 200 - 350 9 1 912
Etterstilt geld Etterstilt gjeld 4 665 1 443 218 129 6 455
Sum 5 718 2 643 - 350 218 138 8 367
Etterstilt geld Etterstilt gjeld
Etterstilt geld er en ny geldsklasse brukt for å dekk Etterstilt gjeld er en ny gjeldsklasse brukt for å dekk e krav til
MREL (Minimum Required Eligible Liabilities).
Finanstilsynet vurderer det enkelte foretak i forbindelse med
årlig arbeid med krisetiltaksplaner for banken.
Krisetiltaksplanen angir hvilke krisetiltak som kan settes i verk
når vilkårene for krisehåndtering er oppfylt.
Et sentralt element i det nye krisehåndteringsregelverket er at
kapitalinstrumenter og geld kan nedskrives og/eller k kapitalinstrumenter og gjeld kan nedskrives og/eller k onver
-
teres til egenkapital (bail-in).
Finansforetaksloven krever at banker til enhver tid skal oppfylle
MREL, slik at foretakene har tilstrekkelig ansvarlig kapital og
konvertibel geld f konvertibel gjeld f or å kunne krisehåndteres uten bruk av
offentlige midler.
1) Øvrige endringer består av påløpte renter vedr. ansvarlig lånekapital og påløpte renter og verdiendring (sikringsbokføring)
vedr. etterstilt geld. etterstilt gjeld.
194
Årsregnskap 2023
Note 40 Nærstående parter
MORSELSKAP DATTERSELSKAPER
FELLESKONTROLLERTE VIRKSOMHETER/
TILKNYTTEDE SELSKAP
SpareBank 1 Nord-Norge SpareBank 1 Finans Nord-Norge AS SpareBank 1 Gruppen AS
EiendomsMegler 1 Nord-Norge AS SpareBank 1 Boligkreditt AS
SpareBank 1 Nord-Norge Portefølje AS SpareBank 1 Utvikling DA
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS SpareBank 1 Næringskreditt AS
Fredrik Langes Gate 20 AS SpareBank 1 Betaling AS
Rødbanken Holding AS 1) SpareBank 1 Kreditt AS
Adwice AS SpareBank 1 Bank og Regnskap AS
Flex AS SpareBank 1 Gjeldsinformasjon AS
Finansmodell AS SpareBank 1 Mobilitet Holding AS
SpareBank 1 Forvaltning AS
SpareBank 1 Markets AS
Eierandeler er spesifisert i note 30.
1) Ideelle virksomheter konsolideres ikke.
Virkelig verdi innregnet ved oppkjøp
BELØP I MILL KRONER
Sum eiendeler 51
Sum geld Sum gjeld 30
Netto identifiserbare eiendeler og geld Netto identifiserbare eiendeler og gjeld 21
Goodwill ved oppkjøp 64
Kjøpesum 85
Note 39 Oppkjøp av virksomheter/fusjon
SpareBank 1 Regnskapshuset Nord-Norge AS kjøpte i løpet
av 2023 100 % av aksjene i Adwice AS (Svolvær) og Flex AS
(Fauske). Selskapene driver med regnskapsvirksomhet. Adwice
AS eier 6 datterselskaper som driver med regnskapvirksom-
het.
Selskapene blir fusjonert inn i SpareBank 1 Regnskapshuset
Nord-Norge AS i løpet av 2024. Fusjonen vil skje til regnskaps-
messigog skattemessig kontinuitet, og med regnskapsmessig
og skattemessig virkning fra 01.01.24.
Det er for hvert kjøp utarbeidet oppkjøpsanalyser i samsvar
med IFRS 3, hvor identifiserbare eiendeler og forpliktelser er
vurdert til virkelig verdi på overtakelsestidspunktet. Forskjellen
mellom konsernets anskaffelseskost og bokført verdi av
netto eiendeler er allokert til goodwill.
SpareBank 1 Portefølje AS etablerte i løpet av 2023 dattersel-
skapet Finansmodell AS, med eierandel 75 %. Selskapet driver
med programmeringstjenester.
195
Årsregnskap 2023
Transaksjoner mellom morbank og tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Resultatposter morselskap
Mottatte renter og lignende inntekter av utlån og fordringer 155 87
Innskuddsrenter 10 5
Aksjeutbytte og gevinster ved salg 434 207
Balanseposter morselskap
Utlån 191 1 202
Innskudd 329 146
Obligasjoner 122 122
Garantier 4 4
Som deltaker i SpareBank 1-alliansen gennomfør Som deltaker i SpareBank 1-alliansen gjennomfør es forskjellige transaksjoner mellom morbank og de felleskontrollerte
virksomheter. Disse transaksjonene inngår som en del av ordinær virksomhet og gennomfør. Disse transaksjonene inngår som en del av ordinær virksomhet og gjennomfør es til ordinære markedspriser .
De vesentligste transaksjonene er som følger:
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
a) Kjøp av drifts- og vedlikeholdstjenester av IT- systemer, samt utviklingstjenester
fra SpareBank 1 Utvikling DA
156 135
b) Provisjon fra salg av forsikringsprodukter og spareprodukter med
forsikringselement for SpareBank 1 Gruppen AS
238 201
c) Utlån solgt til SpareBank 1 Boligkreditt AS (per 31.12) 44 521 39 449
Opptjent provisjon fra SpareBank 1 Boligkreditt AS 114 214
Fordring (provisjon) på SpareBank 1 Boligkreditt AS (per 31.12) 0 0
d) Utlån solgt til SpareBank 1 Næringskreditt AS (per 31.12) 128 281
Opptjent provisjon fra SpareBank 1 Næringskreditt AS 2 3
Note 40 Nærstående parter
Transaksjoner mellom morbank og datterselskaper
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Resultatposter morselskap
Mottatte renter og lignende inntekter fra utlån og fordringer 355 142
Innskuddsrenter til datterselskaper 23 15
Aksjeutbytte og gevinster ved salg 167 294
Opptjent provisjon formidling salgspantlån 10 10
Andre gebyrer og provisjonskostnader 0 1
Refunderte driftskostnader - intern prising (adm. tjenester, IT, mm) 7 14
Refundert husleiekostnad (ført mot balansen, jf. IFRS 16) 16 14
Balanseposter morselskap
Utlån 6 879 6 826
Ansvarlige lån 166 151
Fondsobligasjon 115 115
Innskudd 66 686
Andre fordringer 0 0
Salgspantlån og leasing formidlet til SpareBank 1 Finans AS per 31.12.23 var 5 675 mill. kroner.
196
Årsregnskap 2023
Note 41 Eierandelskapital og eierstruktur
Etter vedtektene § 2-2 er eierandelskapitalen 1 807 164 288 kroner, fordelt på 100 398 016 egenkapitalbevis, hvert pålydende
18 kroner. Den som er registrert eier av egenkapitalbevis i Verdipapirsentralen, innehar stemmerett.
Representantskapet kan vedta å utstede omsettelige og utbytteberettigede egenkapitalbevis i henhold til lov 10. juni 1988 nr.
40 om finansieringsvirksomhet og finansinstitusjoner (finansieringsvirksomhetsloven). Egenkapitalbevisene skal være registrert i
Verdipapirsentralen.
Per 31.12.23 var det 11 452 egenkapitalbeviseiere (11 655 per 31.12.22).
Utvikling i bankens eierandelskapital og antall egenkapitalbevis
ÅR
ENDRING
ANSATTEMISJON
ENDRING I
EIERANDELSKAPITAL
TOTAL
EIERANDELSKAPITAL
ANTALL
EGENKAPITALBEVIS
2000 Ansattemisjon 10 453 101 659 701 800 6 597 018
2001 659 701 800 6 597 018
2002 659 701 800 6 597 018
2003 659 701 800 6 597 018
2004 659 701 800 6 597 018
2005 Fondsemisjon 131 940 500 791 642 200 7 916 422
2005 Splitt 791 642 200 15 832 844
2006 791 642 200 15 832 844
2007 Utbytteemisjon 49 055 400 840 697 600 16 813 952
2008 Utbytteemisjon 54 906 050 895 603 650 17 912 073
2009 895 603 650 17 912 073
2010 895 603 650 17 912 073
2011 Splitt og emisjoner 759 621 025 1 655 224 675 66 208 987
2012 1 655 224 675 66 208 987
2013 Fortrinnsrettemisjon og ansatt emisjon 750 029 552 1 807 164 288 100 398 016
2014 1 807 164 288 100 398 016
2015 1 807 164 288 100 398 016
2016 1 807 164 288 100 398 016
2017 1 807 164 288 100 398 016
2018 1 807 164 288 100 398 016
2019 1 807 164 288 100 398 016
2020 1 807 164 288 100 398 016
2021 1 807 164 288 100 398 016
2022 1 807 164 288 100 398 016
2023 1 807 164 288 100 398 016
197
Årsregnskap 2023
De 20 største egenkapitalbeviseierne
EGENKAPITALBEVISEIERE
ANTALL
EGENKAPITALBEVIS ANDEL ENDRING ANTALL
31.12.23 31.12.23 2023
PARETO AKSJE NORGE VERDIPAPIRFOND 4 970 689 4,95 % 1 246 428
PARETO INVEST NORGE AS 4 605 677 4,59 %
VPF EIKA EGENKAPITALBEVIS 3 669 193 3,65 % 386 701
Geveran Trading Company LTd 3 525 028 3,51 % 426 000
KOMMUNAL LANDSPENSJONSKASSE GJENSIDIGE 2 772 422 2,76 % 471 736
Brown Brothers Harriman & Co. 2 427 956 2,42 % 457 629
MP PENSJON PK 2 409 322 2,40 % 2 167 000
FORSVARETS PERSONELLSERVICE 1 752 630 1,75 %
The Northern Trust Comp, London Br 1 620 164 1,61 % - 792 071
State Street Bank and Trust Company 1 568 944 1,56 % - 59 528
SPAREBANKSTIFTELSEN SPAREBANK 1 NO 1 411 606 1,41 %
State Street Bank and Trust Company 1 331 209 1,33 % 628 968
Brown Brothers Harriman & Co. 1 140 900 1,14 % 405 511
State Street Bank and Trust Company 923 221 0,92 %
State Street Bank and Trust Company 865 761 0,86 %
VPF SPAREBANK 1 UTBYTTE 835 000 0,83 %
J.P. Morgan SE 825 637 0,82 %
SPESIALFONDET BOREA UTBYTTE 825 459 0,82 % - 934 336
Landkreditt Utbytte 821 274 0,82 % - 273 726
Brown Brothers Harriman & Co. 735 389 0,73 %
Sum 20 største eiere 39 037 481 38,88 % 4 130 312
Øvrige eiere 61 360 535 61,12 %
Utstedte egenkapitalbevis 100 398 016 100,00 %
Note 41 Eierandelskapital og eierstruktur
198
Årsregnskap 2023
Egenkapital og eierandelsbrøk
Resultat for regnskapsåret fordeles proporsjonalt mellom eiergrupperingene i henhold til deres relative andel
av bankens egenkapital, justert for eventuelle emisjoner i regnskapsåret. Tallene er eksklusiv avsetninger til
utbytte og utdelinger til gavefond per 31.12.
Avstemming mot regnskap
Egenkapital eksklusiv fondsobligasjoner 13 339 11 867
Fondsobligasjon 1 250 600
Avsatt til utbytte 703 823
Avsatt til samfunnsutbytte 813 953
Egenkapital i morselskap 16 105 14 243
MORBANK KONSERN
31.12.22 31.12.23 31.12.23 31.12.22
1 807 1 807 Eierandelskapital 1 807 1 807
843 843 Overkursfond 843 843
2 870 4 266 Utjevningsfond 4 266 2 870
823 Avsatt, ikke vedtatt utbytte på EK bevis 0 823
- 17 - 28 EK bevis eiernes andel av annen egenkapital 362 654
6 326 6 888 EK bevis eiernes andel av egenkapital 7 278 6 997
46,36 % 46,36 % EK bevis eiernes %-andel av egenkapital 46,36 % 46,36 %
6 384 7 999 Grunnfondskapital 7 999 6 384
953 Avsatt, ikke vedtatt samfunnsutbytte 0 953
- 20 - 32 Samfunnets andel av annen egenkapital 418 758
7 317 7 967 Samfunnets andel av egenkapital 8 417 8 095
53,64 % 53,64 % Samfunnets %-andel av egenkapital 53,64 % 53,65 %
Ikke-kontrollerende eierinteresser 245 231
600 1 250 Fondsobligasjoner 1 250 600
14 243 16 105 Sum egenkapital 17 190 15 923
199
Årsregnskap 2023
Resultat per EK-bevis
MORBANK KONSERN
2022 2023 2023 2022
1 973 3 049 Resultat for regnskapsåret 2 548 1 851
-37 *Netto renter fondsobligasjon ført direkte mot EK - 27 - 37
- 60 Ikke-kontrollerende interesses andel - 60 - 27
1 936 2 989 Korrigert resultat for regnskapsåret 2 461 1 787
898 1 386 Eiernes andel av resultatet (46,36 %) 1 141 828
8,98 13,80 Eiernes andel av resultat fordelt pr EK-bevis 11,36 8,25
1 973 3 049 Totalresultat for regnskapsåret 2 462 1 936
Ikke-kontrollerende interesses andel - 27 -27
- 37 - 60 Netto renter fondsobligasjon ført direkte mot EK - 60 - 37
1 936 2 989 Korrigert totalresultat for regnskapsåret 2 375 1 872
898 1 386 Eiernes andel av totalresultatet (46,36 %) 1 101 868
8,98 13,80 Eiernes andel av totalresultat fordelt pr EK-bevis 10,97 8,64
* Renter på fondsobligasjon som er klassifisert som egenkapital, er ført direkte mot egenkapital med kroner 60 (37) mill.
200
Årsregnskap 2023
Note 42 Årsdisponeringer
BELØP I MILL. KRONER 2023 2022
Resultat for regnskapsåret konsern
2 548 1 851
Herav ikke-kontrollerende interesser 27 27
Resultat datterselskaper -165 -179
Utbytte datterselskap 176 299
Resultatandel tilknyttede selskaper/FKV 56 -204
Utbytte/gevinster fra tilknyttede selskaper 434 206
Resultat for regnskapsåret morbank 3 049 1 973
Renter fondsobligasjoner -60 -37
Resultat for regnskapsåret morbank til disponering 2 989 1 936
Årsdisponeringer
Avsatt utbytte egenkapitalbeviseiere 703 823
Avsatt til utjevningsfond 682 74
Avsatt til samfunnsutbytte 813 953
Avsatt til Sparebankens fond 790 86
Sum årsoverskudd disponert 2 989 1 936
Sum til EK-beviseierne 1 413 897
Andel til EK-beviseierne 46,36 % 46,36 %
Sum til samfunnseid kapital 1 635 1 039
Andel til samfunnseid kapital 53,64 % 53,64 %
Utdelingsgrad disponibelt resultat morbank 50,7 % 91,8 %
Utdelingsgrad disponibelt resultat konsern 61,6 % 99,3 %
Foreslått utbytte per egenkapitalbevis 7,00 8,20
Utbetalt utbytte per egenkapitalbevis 8,20 10,40
Utbytte utbetales til de egenkapitalbeviseierne som er registrert som eiere per 14.03.24.
Bankens egenkapitalbevis noteres ex. utbytte 15.03.24.
Utbyttet utbetales 04.04.24 .
201
Årsregnskap 2023
Morbank og konsern
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Fondsobligasjon
2099 3 mnd NIBOR + 3,35% 200
2099 3 mnd NIBOR + 3,10% 300
2099 3 mnd NIBOR + 3,30% 250
2099 3 mnd NIBOR + 2,60% 350 350
2099 3 mnd NIBOR + 3,40% 200
Fastrente 7,53 % 200
Sum fondsobligasjoner klassifisert som egenkapital 1 250 600
Gjennomsnittlig rente fondsobligasjoner 6,98 % 4,36 %
Fondsobligasjoner
Fem fondsobligasjoner utstedt av banken omfattes ikke av IFRS-regelv erkets definisjon av geld, og er derfor klassifisert som erkets definisjon av gjeld, og er derfor klassifisert som
egenkapital. Påløpte renter på fondsobligasjonslån er på denne bakgrunn ikke kostnadsført i resultatregnskapet, men er belastet
direkte mot egenkapitalen.
Ved beregning av nøkkeltall tilknyttet egenkapitalen og egenkapitalbevisene, er derfor det regnskapsmessige resultatet
fratrukket påløpte renter på fondsobligasjoner.
I balansen er samtidig egenkapitalen fratrukket fondsobligasjoner. Dette sikrer at relevante nøkkeltall for bankens eiere beregnes
på grunnlag av det resultat og den egenkapital som reelt sett tilhører eierne.
Avtalevilkårene for fondsobligasjonene innebærer at de inngår i bankens kjernekapital for kapitaldekningsformål, se note 5.
202
Årsregnskap 2023
Note 43 Hendelser etter balansedagen
Regnskapet anses som godkjent f or offentliggøring når styret har behandlet regnskapet. Repr or offentliggjøring når styret har behandlet regnskapet. Repr esentantskap og regulerende
myndigheter vil etter dette kunne nekte å godkjenne regnskapet, men ikke forandre det. Hendelser frem til regnskapet anses
godkjent for off entliggøring, og som vedrører f entliggjøring, og som vedrører f orhold som allerede var kjent på balansedagen, vil inngå i informasjonsgrunnlaget
for fastsettelsen av regnskapsestimater, og derfor reflekteres fullt ut i regnskapet. Hendelser som vedrører forhold som ikke var
kjent på balansedagen, vil bli opplyst om dersom de er vesentlige. Regnskapet er avlagt etter en forutsetning om fortsatt drift.
Denne forutsetningen var etter styrets oppfatning til stede på det tidspunkt regnskapet ble godkjent for fremleggelse.
Det er foreslått å dele ut kontantutbytte på 703 mill kroner av årets resultat til egenkapitalbeviseierne i SpareBank 1 Nord-Norge
og 813 mill kroner i samfunnsutbytte til den samfunnseide kapital. Forslaget er ikke vedtatt på balansedagen, og er derfor ikke
bokført som geld i balansen, men ligger fortsatt som en del av egenkapitalen.bokført som gjeld i balansen, men ligger fortsatt som en del av egenkapitalen.
203
Årsregnskap 2023
Erklæring fra styret og konsernsjef
Styret og konsernsjef har i dag behandlet og fastsatt årsregnskap for SpareBank 1 Nord-Norge for perioden 1. januar til
31. desember 2023. Vi erklærer etter beste overbevisning at regnskapet for perioden 1. januar til 31. desember 2023 er
utarbeidet i samsvar med geldende regnskapsstandarder, og at opplysningene i regnskapet gir et rettvisende bilde av
konsernets eiendeler, geld, finansielle stilling og resultat som helhet. Videre at årsrapporten gir en rettvisende oversikt over
viktige begivenheter i regnskapsperioden og deres innflytelse på årsregnskapet, de mest sentrale risiko- og sikkerhets-
faktorer virksomheten står overfor i neste regnskapsperiode samt nærstående vesentlige transaksjoner.
Tromsø, 20.02.24
Styret og konsernsjef i SpareBank 1 Nord-Norge
Dette dokumentet er elektronisk signert, se bekreftelse etter revisors beretning.
204
Årsregnskap 2023
Alternative resultatmål (APM)
SpareBank 1 Nord-Norges alternative resultatmål, eller APM-er (Alternative Performance Measures), gir relevant tilleggs-
informasjon utover det som ellers fremkommer i regnskapet. Disse nøkkeltallene er ikke definert gennom IFRS, og kan ikke
uten videre sammenlignes med andre selskapers tilsvarende nøkkeltall med mindre samme definisjon ligger til grunn.
De alternative resultatmålene har ikke som formål å erstatte noen målinger/nøkkeltall etter IFRS. Resultatmålene gir ytterlige innsikt
i konsernets drift, og representerer viktige måltall i ledelsens styring av konsernets ulike forretningsområder. Ikke-finansielle data
eller nøkkeltall regulert av IFRS eller annet regelverk, f.eks. CRR/CRD er ikke definert som en APM. APM-ene er presentert på egen
side i kvartalsregnskapet, og viser sammenlignbare tall fra fjorårets tilsvarende periode.
DEFINISJON RELEVANS
Lønnsomhet
Egenkapital-
avkastning
Resultat i forhold til gennomsnittlig egenkapital.
Beregnes per utgangen av hvert kvartal samt inn-
gående og utgående balanse for året. Egenkapital-
avkastningen for perioden rapporteres annualisert.
Egenkapitalavkastning er konsernets finansielle mål for lønnsomhet.
Egenkapitalavkastningen er et mål på lønnsomheten på konsernets
innsatsfaktorer.
Kostnadsprosent Totale kostnader i forhold til sum inntekter.
Kostnadsprosenten er et mål på lønnsomhet og effektivitet i
konsernets løpende drift.
Rentemargin
Netto renteinntekter i forhold til gennomsnittlig
forvaltningskapital. Gjennomsnittlig forvaltningskapital
beregnes ved utgangen av hvert kvartal, samt inngående
og utgående balanse.
Rentemargin viser utvikling i forholdet mellom salgspris på produkt
og innlånskostnader fra periode til periode. Rentemarginen måler
lønnsomheten i konsernets utlåns- og innskuddsprodukter.
Innskudd
Innskuddsdekning
Sum innskudd dividert på sum utlån ekskl.
formidlingslån.
Forholdstallet viser andelen av konsernets totale utlånsvirksomhet
som er finansiert gennom kunders innskudd, samt finansierings-
behovet fra eksterne långivere.
Innskuddsdekning inkl.
formidlingslån
Sum innskudd dividert på sum utlån inkl.
formidlingslån.
Forholdstallet viser andelen av konsernets totale utlånsvirksomhet
inklusive formidlingslån som er finansiert gennom kunders innskudd.
Innskuddsvekst
Innskuddsvekst måles kvartalsvis som prosentvis endring
i bankens innskudd de siste 12 måneder.
Måler både på kundevekst og endringer i finansieringssituasjon.
Utlån
Utlånsvekst
Utlånsvekst ekskl. formidlingslån måles kvartalsvis som
prosentvis endring i bankens utlån til kunder de siste
12 måneder.
Viser veksten i bankens kjerneområde, lån til kunder. I beregningen
inngår ikke likviditetsplasseringer/lån til kredittinstitusjoner.
Utlånsvekst inkl.
formidlingslån
Utlånsvekst inkl. formidlingslån måles kvartalsvis som
prosentvis endring i bankens utlån til kunder de siste
12 måneder.
Viser veksten i bankens kjerneområde, inkludert formidlingslån.
Andel lån fraregnet
Måles som andelen fraregnede lån i forhold til brutto
utlån.
En ikke-ubetydelig del av bankens utlån overføres til SpareBank 1
Boligkreditt eller SpareBank 1 Næringskreditt som formidlingslån og
fraregnes balansen. Dette nøkkeltallet viser andelen lån i denne
kategorien.
Andel lån fraregnet,
personmarked/
bedriftsmarked
Måles som andelen fraregnede lån i forhold til brutto utlån
til personmarked/bedriftsmarked.
Fraregnet andel på personmarked/bedriftsmarked. Størstedelen av
fraregnede lån er på personmarkedssegmentet.
Tap og mislighold
Utlånstap
Samlede bokførte tap hittil i år i forhold til samlet
utlånsvolum inkl. formidlingslån.
Måler den relative betydningen av tap sett opp mot resten av
utlånsmassen. Relevant for å estimere fremtidige forventede tap og
konsernets kredittrisiko.
Misligholdte
engasjementer
Andel av engasjementer med over 90 dagers mislighold i
forhold til samlet utlånsvolum inkl. formidlingslån.
Måler den relative betydningen av mislighold sett opp mot resten av
utlånsmassen. Relevant for å estimere fremtidig forventet mislighold og
konsernets kredittrisiko.
Tapsutsatte
engasjementer
Andel tapsutsatte engasjementer i forhold til samlet
utlånsvolum inkl. formidlingslån.
Måler den relative betydningen av engasjementer med tap sett opp
mot resten av utlånsmassen. Relevant for å estimere fremtidig
forventet mislighold og konsernets kredittrisiko.
Netto misligholdte og
tapsutsatte
engasjementer
Misligholdte og tapsutsatte engasjementer justeres for
tapsavsetninger i trinn 3, og uttrykkes som andel av brutto
utlån inkl. formidlingslån.
Netter ut mislighold og tapsutsatte engasjementer med
tapsavsetninger i trinn 3.
Tapsavsetningsgrad
Forholdet mellom samlede tapsavsetninger og
misligholdte og tapsutsatte engasjementer.
Viser hvor stor andel av tap og mislighold det er gort tapsavsettinger
for i trinn 3.
205
Årsregnskap 2023
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Resultat etter skatt 2 548 1 851
Reduksjon for ikke resultatførte rentekostnader på fondsobligasjoner 60 37
Resultat for perioden inkl. rentekostnader på fondsobligasjoner 2 488 1 814
Bokført egenkapital 17 190 16 125
Fondsobligasjoner 1 250 600
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 15 940 15 525
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 01.01. 15 525 15 873
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 31.03. 14 225 14 839
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 30.06. 14 795 15 194
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 30.09. 15 262 14 945
Egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 31.12. 15 940 15 525
Gjennomsnittlig egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 15 149 15 275
Annualisert resultat for perioden inkl. rentekostnader på fondsobligasjoner 2 488 1 814
Gjennomsnittlig egenkapital ekskl. fondsobligasjoner 15 149 15 275
Egenkapitalavkastning 16,4 % 11,9 %
Sum kostnader 1 908 1 637
Sum inntekter 5 297 4 064
Kostnadsprosent 36,0 % 40,3 %
Netto renteinntekter 3 627 2 556
Gjennomsnittlig forvaltningskapital 127 155 122 377
Rentemargin 2,85 % 2,09 %
Innskudd fra kunder 82 495 79 484
Utlån til kunder inkl. formidlingslån 143 438 133 243
Innskuddsdekning inkl. formidlingslån 57,5 % 59,7 %
Innskudd fra kunder 82 495 79 484
Utlån til kunder 98 789 93 513
Innskuddsdekning 83,5 % 85,0 %
Alternative resultatmål konsern
206
Årsregnskap 2023
Alternative resultatmål konsern
BELØP I MILL. KRONER 31.12.23 31.12.22
Brutto utlån til kunder inkl. formidlingslån 143 438 133 243
Brutto utlån til kunder inkl. formidlingslån samme periode i fjor 133 243 125 739
Utlånsvekst til kunder inkl. formidlingslån i kroner 10 195 7 504
Utlånsvekst til kunder inkl. formidlingslån i prosent 7,7 % 6,0 %
Brutto utlån til kunder 98 789 93 513
Brutto utlån til kunder samme periode i fjor 93 513 89 986
Utlånsvekst til kunder i kroner 5 276 3 527
Utlånsvekst til kunder i prosent 5,6 % 3,9 %
Formidlingslån 44 649 39 730
Brutto utlån til kunder inkl. formidlingslån 143 438 133 243
Andel lån fraregnet i forhold til brutto utlån 31,1 % 29,8 %
Lån fraregnet til SpareBank 1 Boligkreditt 44 521 39 449
Brutto utlån til personmarked 92 823 89 406
Andel lån fraregnet i forhold til brutto utlån personmarked 48,0 % 44,1 %
Lån fraregnet til SpareBank 1 Næringskreditt 128 281
Brutto utlån bedriftsmarked 52 920 45 625
Andel lån fraregnet i forhold til brutto utlån bedriftsmarked 0,2 % 0,6 %
Innskudd fra kunder 82 495 79 484
Innskudd fra kunder samme periode i fjor 79 484 76 149
Innskuddsvekst i kroner 3 011 3 335
Innskuddsvekst siste 12 mnd. 3,8 % 4,4 %
Utlånstap i perioden 116 63
Totalt engasjementsbeløp trinn 3 858 657
Tapsavsetninger trinn 3 –271 –190
Netto misligholdte og tapsutsatte engasjementer 587 467
Brutto utlån inkl. formidlingslån 145 742 135 031
Nto. misligholdte og tapsutsatte eng. i % av bto. utlån inkl. formidlingslån 0,4 % 0,3 %
Totalt engasjementsbeløp trinn 3 858 657
Tapsavsetninger trinn 3 - 271 –190
Tapsavsetningsgrad 31,6 % 28,9 %
207
Årsregnskap 2023
KPMG AS
Sjøgata 8
N-9008 Tromsø
Telephone +47 45 40 40 63
Internet www.kpmg.no
Enterprise 935 174 627 MVA



Til Representantskapet i SpareBank 1 Nord-Norge
Uavhengig revisors beretning
Uttalelse om årsregnskapet
Konklusjon
Vi har revidert årsregnskapet for SpareBank 1 Nord-Norge, som består av:
 selskapsregnskapet, som består av balanse per 31. desember 2023, resultatregnskap, utvidet
resultatregnskap, oppstilling over endringer i egenkapital og kontantstrømoppstilling for
regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noter til årsregnskapet, herunder opplysninger
om vesentlige regnskapsprinsipper, og
 konsernregnskapet, som består av balanse per 31. desember 2023, resultatregnskap, utvidet
resultatregnskap, oppstilling over endringer i egenkapital og kontantstrømoppstilling for
regnskapsåret avsluttet per denne datoen og noter til årsregnskapet, herunder opplysninger
om vesentlige regnskapsprinsipper.
Etter vår mening
 oppfyller årsregnskapet gjeldende lovkrav,
 gir selskapsregnskapet et rettvisende bilde av selskapets finansielle stilling per 31. desember
2023 og av dets resultater og kontantstrømmer for regnskapsåret avsluttet per denne datoen i
samsvar med IFRS Accounting Standards som godkjent av EU, og
 gir konsernregnskapet et rettvisende bilde av konsernets finansielle stilling per 31. desember
2023 og av dets resultater og kontantstrømmer for regnskapsåret avsluttet per denne datoen i
samsvar med IFRS Accounting Standards som godkjent av EU.
Vår konklusjon er konsistent med vår tilleggsrapport til revisjonsutvalget.
Grunnlag for konklusjonen
Vi har gjennomført revisjonen i samsvar med International Standards on Auditing (ISA-ene). Våre
oppgaver og plikter i henhold til disse standardene er beskrevet nedenfor under Revisors oppgaver og
plikter ved revisjonen av årsregnskapet. Vi er uavhengige av selskapet og konsernet i samsvar med
kravene i relevante lover og forskrifter i Norge og International Code of Ethics for Professional
Accountants (inkludert internasjonale uavhengighetsstandarder) utstedt av International Ethics
Standards Board for Accountants (IESBA-reglene), og vi har overholdt våre øvrige etiske forpliktelser i
samsvar med disse kravene. Innhentet revisjonsbevis er etter vår vurdering tilstrekkelig og
hensiktsmessig som grunnlag for vår konklusjon.
Vi er ikke kjent med at vi har levert tjenester som er i strid med forbudet i revisjonsforordningen (EU)
No 537/2014 artikkel 5 nr. 1.
Vi har vært revisor for SpareBank 1 Nord-Norge sammenhengende i 28 år fra valget på
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
208
Årsregnskap 2023
2
Representantskapsmøtet for regnskapsåret 1996, med gjenvalg på Representantskapsmøtet i 2008.
Sentrale forhold ved revisjonen
Sentrale forhold ved revisjonen er de forhold vi mener var av størst betydning ved revisjonen av
årsregnskapet for 2023. Disse forholdene ble håndtert ved revisjonens utførelse og da vi dannet oss
vår mening om årsregnskapet som helhet, og vi konkluderer ikke særskilt på disse forholdene.
1. Forventet kredittap på utlån og garantier til bedriftsmarkedet
Det vises til Note 3 Kritiske estimater og vurderinger vedrørende bruk av regnskapsprinsipper, Note 7
Kreditteksponering for hver interne risikorating, Note 8 Maksimal kredittrisikoeksponering, Note 9
Kredittkvalitet per klasse av finansielle eiendeler, Note 11 Utlån og Note 13 Tapskostnader og
avsetninger for forventet tap og styrets årsberetning, avsnitt tap og mislighold på utlån.
Beskrivelse av forholdet Vår revisjonsmessige tilnærming
Konsernets samlede forventede kredittap på
utlån og garantier som ikke er kredittforringet
utgjør MNOK 546 per 31.12.2023, hvorav
bedriftsmarkedet utgjør MNOK 501. Forventet
kredittap på utlån og garantier som er
kredittforringet utgjør MNOK 271 per
31.12.2023, hvorav bedriftsmarkedet utgjør
MNOK 224.
For utlån og garantier krever IFRS 9 at
konsernet beregner forventet kredittap for de
neste 12 måneder for lån som ikke har vesentlig
økning i kredittrisiko (trinn 1), og forventet
kredittap over lånets løpetid for lån som har
vesentlig økning i kredittrisiko (trinn 2).
Konsernet anvender modeller for beregning av
forventet kredittap i trinn 1 og 2. Modellverket er
komplekst og omfatter store mengder data.
Samtidig innebærer beregningen at ledelsen
utøver skjønn, spesielt knyttet til følgende
parametere;
 definisjon av vesentlig økning i
kredittrisiko (SICR),
 sannsynlighet for mislighold (PD),
 tap ved mislighold (LGD),
 eksponering ved mislighold (EAD),
 fastsetting og vekting av ulike
forventede framtidsrettede
makroøkonomiske scenarioer
Som IRB-bank har SpareBank 1 Nord-Norge
utviklet egne modeller for fastsettelse av PD,
LGD og EAD. Basert på disse godkjente IRB-
modellene har konsernet utviklet en egen modell
for beregning av forventet kredittap (ECL).
Vi har dannet oss en forståelse av konsernets
definisjoner, metoder og kontrollaktiviteter for
innregning og måling av forventet kredittap for
bedriftsmarkedet.
Vi har med bistand fra vår spesialist evaluert
konsernets metodikk og rutiner for validering av
IRB-modellene, samt vurdert resultatene av
konsernets validering for å evaluere mulige
avvik og konsekvenser for vår revisjon.
Vi har innhentet attestasjonsuttalelser med
betryggende sikkerhet (ISAE 3000) fra
uavhengig revisor som har vurdert:
 at beregningen av PD, LGD og EAD
som inngår i ECL-modellen er korrekt,
 at datagrunnlaget som benyttes i ECL-
modellen er korrekt, og
 at ECL-modellen beregner tap i
overenstemmelse med kravene i IFRS 9
Vi har vurdert uavhengig revisors kompetanse
og objektivitet, samt evaluert resultatene i
rapporten for å vurdere mulige avvik og
konsekvenser for vår revisjon. Vi har videre
utført egne handlinger for å påse at det ikke
foreligger avvik i datagrunnlaget som kan
medføre vesentlige feil i modellberegnet ECL.
Vi har vurdert konsernets definisjon av vesentlig
økning av kredittrisiko ved å sammenligne
definisjonen mot informasjon tilgjengelig for
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
209
Årsregnskap 2023
3
For utlån og garantier hvor det er vesentlig
økning i kredittrisiko og hvor det er objektivt
bevis for verdifall (trinn 3) foretar konsernet en
individuell vurdering av forventet kredittap over
hele engasjementets løpetid. Fastsettelse av
forventet kredittap innebærer bruk av skjønn fra
ledelsens side. Sentrale momenter i ledelsens
vurderinger er:
 identifisering av kredittforringede
engasjementer,
 fastsettelsen av forventede framtidige
kontantstrømmer, herunder estimert
verdi av underliggende sikkerheter.
På bakgrunn av størrelsen av brutto utlån,
iboende kredittrisiko, kompleksiteten i
modellberegningene og graden av ledelsens
skjønn ved utarbeidelse av estimatene, anser vi
forventet kredittap for bedriftsmarkedet som et
sentralt forhold ved revisjonen.
tilsvarende banker. For øvrige sentrale
forutsetninger har vi utført sensitivitetstester og
evaluert konsernets forventede framtidsrettede
scenarioer opp mot historiske tapsnivåer og
eksterne makroøkonomiske rapporter.
For et utvalg engasjementer i trinn 3 har vi
etterberegnet forventet tap samt vurdert
forventede kontantstrømmer lagt til grunn i
tapsvurdering opp mot historiske resultater,
budsjetter og eksterne verdi på sikkerheter der
hvor det er aktuelt.
For å utfordre konsernet på om det er andre
engasjementer som skulle vært individuelt
tapsvurdert i trinn 3, har vi, basert på ulike
kriterier, testet et utvalg risikoutsatte
engasjementer.
Vi har vurdert om noteopplysninger knyttet til
IFRS 9 og ECL er tilstrekkelig etter kravene i
IFRS 7.
2. IT-systemer og applikasjonskontroller
Beskrivelse av forholdet Vår revisjonsmessige tilnærming
SpareBank 1 Nord-Norge er avhengig av at IT-
infrastrukturen i konsernet fungerer som tilsiktet.
Konsernet benytter et standard kjernesystem
levert og driftet av ekstern tjenesteleverandør.
God styring og kontroll med IT-systemene er av
vesentlig betydning for å sikre nøyaktig,
fullstendig og pålitelig finansiell rapportering.
Videre understøtter IT-systemene regulatorisk
etterlevelse av rapportering til myndigheter, noe
som er sentralt for konsesjonspliktige
virksomheter.
I forbindelse med vår revisjon av IT-systemet i
konsernet har vi opparbeidet oss en forståelse
av kontrollmiljøet og testet at utvalgte generelle
IT kontroller fungerer som forutsatt og
understøtter viktige applikasjonskontroller. Vi har
i våre kontroller hatt hovedfokus på
tilgangsstyring.
Uavhengig revisor hos tjenesteleverandøren har
vurdert og testet internkontroller knyttet til IT
systemene hos ekstern tjenesteleverandør. Vi
har innhentet attestasjonsuttalelse (ISAE 3402)
fra uavhengig revisor for å vurdere om
tjenesteleverandøren har tilfredsstillende
internkontroll på områder av vesentlig betydning
for SpareBank 1 Nord-Norge. Vi har vurdert
revisorens kompetanse og objektivitet og
gjennomgikk rapportene for å vurdere mulige
avvik og konsekvenser for vår revisjon.
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
210
Årsregnskap 2023
4
Systemet beregner blant annet rente på innlån
og utlån, og konsernets interne kontrollsystemer
bygger på systemgenererte rapporter.
På bakgrunn av IT-systemenes betydning for
konsernets virksomhet har vi identifisert dette
området som et sentralt forhold ved vår revisjon.
Vi har bedt uavhengig revisor hos
tjenesteleverandøren om å teste et utvalg
standard rapporter og nøkkelfunksjonaliteter i
kjernesystemet (ISAE 3000) for å vurdere om:
 utvalgte standardrapporter fra systemet
inneholder all relevant data og er
pålitelig,
 at nøkkelfunksjonalitetene, herunder
kontroller knyttet til renteberegninger,
annuiteter og gebyrer fungerer som
forutsatt.
Vi har forespurt ledelsen om deres evaluering og
oppfølging av uavhengig revisors rapport hos
tjenesteleverandørene for å påse at eventuelle
funn er hensiktsmessig fulgt opp.
I vårt arbeid med å forstå kontrollmiljøet, teste
kontroller og gjennomgå rapportene har vi
benyttet vår spesialist innen IT-revisjon.
Øvrig informasjon
Styret og daglig leder (ledelsen) er ansvarlige for informasjonen i årsberetningen og annen øvrig
informasjon som er publisert sammen med årsregnskapet. Øvrig informasjon omfatter informasjon i
årsrapporten bortsett fra årsregnskapet og den tilhørende revisjonsberetningen. Vår konklusjon om
årsregnskapet ovenfor dekker verken informasjonen i årsberetningen eller annen øvrig informasjon.
I forbindelse med revisjonen av årsregnskapet er det vår oppgave å lese årsberetningen og annen
øvrig informasjon. Formålet er å vurdere hvorvidt det foreligger vesentlig inkonsistens mellom
årsberetningen, annen øvrig informasjon og årsregnskapet og den kunnskap vi har opparbeidet oss
under revisjonen av årsregnskapet, eller hvorvidt informasjon i årsberetningen og annen øvrig
informasjon ellers fremstår som vesentlig feil. Vi har plikt til å rapportere dersom årsberetningen eller
annen øvrig informasjon fremstår som vesentlig feil. Vi har ingenting å rapportere i så henseende.
Basert på kunnskapen vi har opparbeidet oss i revisjonen, mener vi at årsberetningen
 er konsistent med årsregnskapet og
 inneholder de opplysninger som skal gis i henhold til gjeldende lovkrav.
Vår uttalelse om årsberetningen gjelder tilsvarende for redegjørelser om foretaksstyring og
samfunnsansvar.
Ledelsens ansvar for årsregnskapet
Ledelsen er ansvarlig for å utarbeide årsregnskapet og for at det gir et rettvisende bilde i samsvar med
IFRS Accounting Standards som godkjent av EU. Ledelsen er også ansvarlig for slik intern kontroll
som den finner nødvendig for å kunne utarbeide et årsregnskap som ikke inneholder vesentlig
feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil.
Ved utarbeidelsen av årsregnskapet er ledelsen ansvarlig for å ta standpunkt til selskapets og
konsernets evne til fortsatt drift og opplyse om forhold av betydning for fortsatt drift. Forutsetningen om
fortsatt drift skal legges til grunn for årsregnskapet med mindre ledelsen enten har til hensikt å avvikle
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
211
Årsregnskap 2023
5
konsernet eller å legge ned virksomheten, eller ikke har noe realistisk alternativ til dette.
Revisors oppgaver og plikter ved revisjonen av årsregnskapet
Vårt mål er å oppnå betryggende sikkerhet for at årsregnskapet som helhet ikke inneholder vesentlig
feilinformasjon, verken som følge av misligheter eller utilsiktede feil, og å avgi en revisjonsberetning
som inneholder vår konklusjon. Betryggende sikkerhet er en høy grad av sikkerhet, men ingen garanti
for at en revisjon utført i samsvar med ISA-ene, alltid vil avdekke vesentlig feilinformasjon.
Feilinformasjon kan oppstå som følge av misligheter eller utilsiktede feil. Feilinformasjon er å anse
som vesentlig dersom den enkeltvis eller samlet med rimelighet kan forventes å påvirke de
økonomiske beslutningene som brukerne foretar på grunnlag av årsregnskapet.
Som del av en revisjon i samsvar med ISA-ene, utøver vi profesjonelt skjønn og utviser profesjone ll
skepsis gjennom hele revisjonen. I tillegg:
 identifiserer og vurderer vi risikoen for vesentlig feilinformasjon i regnskapet, enten det skyldes
misligheter eller utilsiktede feil. Vi utformer og gjennomfører revisjonshandlinger for å håndtere
slike risikoer, og innhenter revisjonsbevis som er tilstrekkelig og hensiktsmessig som grunnlag
for vår konklusjon. Risikoen for at vesentlig feilinformasjon som følge av misligheter ikke blir
avdekket, er høyere enn for feilinformasjon som skyldes utilsiktede feil, siden misligheter kan
innebære samarbeid, forfalskning, bevisste utelatelser, uriktige fremstillinger eller overstyring
av internkontroll.
 opparbeider vi oss en forståelse av intern kontroll som er relevant for revisjonen, for å utforme
revisjonshandlinger som er hensiktsmessige etter omstendighetene, men ikke for å gi uttrykk
for en mening om effektiviteten av selskapets og konsernets interne kontroll.
 evaluerer vi om de anvendte regnskapsprinsippene er hensiktsmessige og om
regnskapsestimatene og tilhørende noteopplysninger utarbeidet av ledelsen er rimelige.
 konkluderer vi på om ledelsens bruk av fortsatt drift-forutsetningen er hensiktsmessig, og,
basert på innhentede revisjonsbevis, hvorvidt det foreligger vesentlig usikkerhet knyttet til
hendelser eller forhold som kan skape tvil av betydning om selskapets og konsernets evne til
fortsatt drift. Dersom vi konkluderer med at det eksisterer vesentlig usikkerhet, kreves det at vi
i revisjonsberetningen henleder oppmerksomheten på tilleggsopplysningene i årsregnskapet,
eller, dersom slike tilleggsopplysninger ikke er tilstrekkelige, at vi modifiserer vår konklusjon.
Våre konklusjoner er basert på revisjonsbevis innhentet frem til datoen for
revisjonsberetningen. Etterfølgende hendelser eller forhold kan imidlertid medføre at selskapet
og konsernet ikke kan fortsette driften.
 evaluerer vi den samlede presentasjonen, strukturen og innholdet i årsregnskapet, inkludert
tilleggsopplysningene, og hvorvidt årsregnskapet gir uttrykk for de underliggende
transaksjonene og hendelsene på en måte som gir et rettvisende bilde.
 innhenter vi tilstrekkelig og hensiktsmessig revisjonsbevis vedrørende den finansielle
informasjonen til enhetene eller forretningsområdene i konsernet for å kunne gi uttrykk for en
mening om konsernregnskapet. Vi er ansvarlige for å lede, følge opp og gjennomføre
konsernrevisjonen. Vi har eneansvar for vår konklusjon om konsernregnskapet.
Vi kommuniserer med styret blant annet om det planlagte innholdet i og tidspunkt for
revisjonsarbeidet og eventuelle vesentlige funn i revisjonen, herunder vesentlige svakheter i intern
kontroll som vi avdekker gjennom revisjonen.
Vi avgir en uttalelse til revisjonsutvalget om at vi har etterlevd relevante etiske krav til uavhengigh et,
og kommuniserer med dem alle relasjoner og andre forhold som med rimelighet kan tenkes å kunne
påvirke vår uavhengighet, og, der det er relevant, om tilhørende forholdsregler.
Av de forholdene vi har kommunisert med styret, tar vi standpunkt til hvilke som var av størst
betydning for revisjonen av årsregnskapet for den aktuelle perioden, og som derfor er sentrale forhold
ved revisjonen. Vi beskriver disse forholdene i revisjonsberetningen med mindre lov eller forskrift
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
212
Årsregnskap 2023
6
hindrer offentliggjøring av forholdet, eller dersom vi, i ekstremt sjeldne tilfeller, beslutter at forholdet
ikke skal omtales i revisjonberetningen siden de negative konsekvensene ved å gjøre dette med
rimelighet må forventes å oppveie allmennhetens interesse av at forholdet blir omtalt.
Uttalelse om andre lovmessige krav
Uttalelse om etterlevelse av krav om felles elektronisk rapporteringsformat (ESEF)
Konklusjon
Som en del av revisjonen av årsregnskapet for SpareBank 1 Nord-Norge har vi utført et
attestasjonsoppdrag for å oppnå betryggende sikkerhet for at årsregnskapet som inngår i årsrapporten
med filnavn 549300SXM92LQ05OJQ76-2023-12-31-en i det alt vesentlige er utarbeidet i
overensstemmelse med kravene i delegert kommisjonsforordning (EU) 2019/815 om et felles
elektronisk rapporteringsformat (ESEF-regelverket) etter forskrift gitt med hjemmel i
verdipapirhandelloven § 5-5, som inneholder krav til utarbeidelse av årsrapporten i XHTML-format og
iXBRL-markering av konsernregnskapet.
Etter vår mening er årsregnskapet som inngår i årsrapporten i det alt vesentlige utarbeidet i
overensstemmelse med kravene i ESEF-regelverket.
Ledelsens ansvar
Ledelsen er ansvarlig for å utarbeide årsrapporten i overensstemmelse med ESEF-regelverket.
Ansvaret omfatter en hensiktsmessig prosess, og slik intern kontroll ledelsen finner nødvendig.
Revisors oppgaver og plikter
Vår oppgave er, på grunnlag av innhentet revisjonsbevis, å gi uttrykk for en mening om årsregnskapet
som inngår i årsrapporten, i det alt vesentlige er utarbeidet i overensstemmelse med kravene i ESEF-
regelverket. Vi utfører vårt arbeid i samsvar med internasjonal attestasjonsstandard (ISAE) 3000 
«Attestasjonsoppdrag som ikke er revisjon eller forenklet revisorkontroll av historisk finansiell
informasjon». Standarden krever at vi planlegger og utfører handlinger for å oppnå betryggende
sikkerhet for at årsregnskapet er utarbeidet i overensstemmelse med kravene i ESEF-regelverket.
Som et ledd i vårt arbeid utfører vi handlinger for å opparbeide forståelse for selskapets prosesser for
å utarbeide årsregnskapet i overensstemmelse med ESEF-regelverket. Vi kontrollerer om
årsregnskapet foreligger i XHTML-format. Vi utfører kontroller av fullstendigheten og nøyaktigheten av
iXBRL-markeringen av konsernregnskapet, og vurderer ledelsens anvendelse av skjønn. Vårt arbeid
omfatter kontroll av samsvar mellom markeringene av data i iXBRL og det reviderte årsregnskapet i
menneskelig lesbart format. Vi mener at innhentet bevis er tilstrekkelig og hensiktsmessig som
grunnlag for vår konklusjon.
Tromsø, 29. februar 2024
KPMG AS
Stig-Tore Richardsen
(elektronisk signert)
Penneo document key: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
213
Årsregnskap 2023
















S St ti ig g T To or re e R Ri ic ch ha ar rd ds se en n
S St ta at ts sa au ut to or ri is se er rt t r re ev vi is so or r
På vegne av: KPMG AS
Serienummer: UN:NO-9578-5999-4-1349114
IP: 193.90.xxx.xxx
2024-02-29 18:42:12 UTC
Penneo Dokumentnøkkel: 04FWT-MI1P7-IESZG-A6W3E-PMFW6-MBTD5
214
Årsregnskap 2023
215
Årsregnskap 2023
Vedlegg
216
Bærekraft og samfunn
Vedlegg
217
Bærekraft og samfunn
VEDLEGG 1
GLOBAL REPORTING INDEKS (GRI) FOR SPAREBANK 1 NORD-NORGE 2023
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
3 Rapporteringsnivå Sparebank 1 Nord-Norge has reported in accordance with
the GRI Standards for the period 01.01.2023–31.12.2023
2-1 a Navn på virksomheten SpareBank 1 Nord-Norge
2-1 b Eierskap og juridisk selskaps-
form
SpareBank 1 Nord-Norge er en sparebank som er eid 53,6 %
av det nordnorske samfunnet og 46 % gennom egenkapi-
talbevis på Oslo Børs.
2-1 c Lokalisering av virksomhetens
hovedkontor
SpareBank 1 Nord-Norge har hovedkontor i Tromsø.
2-1 d Antall land virksomheten oper-
erer i
Konsernets markedsområde er folk og bedrifter i Troms,
Finnmark og Nordland.
2-6 a Aktive sektorer Årsregnskap 2023
– Note 11, Note 20
og 35
Næringkode 64.190 Banktjenester, regnskapstjenester, eien-
domsmegling og finansiering av objekter.
2-6 b Beskrivelse av virksomhetens
leverandørkjede og andre for-
retningsforbindelser
Note 6 Finansiell
risikostyring
Note 10 Kreditt-
institusjoner –
fordringer og
geld
Note 11 Utlån til
og fordringer på
kunder
Hovedparten av konsernets innkjøp består av IKT-tjenester.
Øvrige vesentlige innkjøpskategorier er knyttet til husleie,
drift av lokasjoner, samt administrative kostnader.
2-6 c Andre relevante foretningspart-
nere
1.3 Mål for arbeid
med bærekraft
2-6 d Vesentlige endringer i løpet av
rapporteringsperioden som
gelder størrelse, struktur eller
eierskap
Ingen vesentlige endringer i 2023
2-7 Totalt antall ansatte etter anset-
telsestype, ansettelseskontrakt
og region, fordelt på kjønn
- Organisasjon:
Organisatoriske
endringer i 2023
- 4.1 Årsverk
- 4.5 Kjønns-
fordeling
Antall ansatte: 928 (984 inkl midlertidige)
2-8 Arbeidere som ikke er ansatt 4.2 Midlertidig
ansatte
2-22 Uttalelse fra ledelsen om
bærekraftig utvikling
Årsberetning:
Bærekraft og sam-
funnsansvar
2-28 Medlemskap i bransjeorganisas-
joner eller andre sammenslutnin-
ger, og nasjonale/internasjonale
lobbyorganisasjoner
Rett før 1.4 Vesent-
lighetsanalyse
KVINNER MENN
Fast
ansatte
(konsern)
489
439
Midlertidig
ansatte
32 24
KVINNER MENN
Heltid
441
415
Deltid 80 48
218
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
2-28 Medlemskap i bransjeor-
ganisasjoner eller andre
sammenslutninger, og
nasjonale/internasjonale
lobbyorganisasjoner
1.3 Mål for arbeidet med
bærekraft for 2024
Styring
2-9 a Virksomhetens styr-
ingsstruktur, inkl. komiteer
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- Anbefalingens punkt 6
- Anbefalingens punkt 7
- Anbefalingens punkt 8
2-9 b Liste opp komiteer for
øverste myndighet som
er ansvarlige for beslut-
ninger om økonomiske,
miljømessige og sam-
funnsmessige temaer
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- Anbefalingengs punkt 9
Styret hensyntar økonomiske, sosiale og miljømessige for-
hold (ESG). Godtgørelsesutvalg, revisjonsutvalg, risikout-
valg
2-9 c Sammensetning av øver-
ste styringsorgan og dets
komiteer
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- Anbefalingen punkt 8
iv. Finansforetakslovforskriften § 9-2 begrenser antall sty-
reverv styremedlemmer kan ha.
vi. Underrepresenterte sosiale grupper er ikke en del av
kriteriesettet for styresammensetting gitt i Valgkomiteens
instrukser (punkt 8) og Policy for mangfold i styret i Spare-
Bank 1 Nord-Norge.
Representantskapet består av egenkapitalbeviseiere,
kunder, ansatte og fylkestinget.
2-10 Nominasjon og utvelgelse
av høyeste styringsorgan
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- Anbefalingen punkt 7
- Anbefalingens punkt 8
2-11 Ledelse for det øverste
styringsorganet
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- Anbefalingen punkt 7
- Anbefalingens punkt 8
Styrets leder er uavhengig. Konsernsjefen er ikke medlem
av styret.
Representantskapets leder velges av en uavhengig
valgkomité.
2-13 Ansvar for konsernets
ESG-påvirkning
- 1.4.3 Påvirkningsanalyse
- 2.1.1 Styring
2-14
Øverste organ i konser-
nets rolle i bærekraftsrap-
portering
- 2.1.1 Styring
- Under "Evaluering" i
hvert kapittel om vesent-
lighetene
Bærekraftsrapporten er integrert i Årsrapport og besluttes
av styret.
2-15 Interessekonflikter
Redegørelse om
foretaksstyring 2023:
- - Anbefalingens punkt 9
219
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
2-16a
Rapportering kritiske hendelser
til styret
I SNN har følgende roller rett til å rapportere direkte til
styret (i tillegg til konsernsjefen):
• CRO (Chief Risk Officer)
Rapporterer kvartalsvis til styret og har rett til å
rapportere direkte til styret i tilfeller der styret ikke får
nødvendig informasjon om vesentlige risikoer via den
alminnelige rapporteringen, ref. CRR/CRD IV-forskriften
§ 38.
• Leder for compliance
Rapporterer kvartalsvis til styret og har direkte rappor-
teringstilgang og rapporteringsplikt til styrets leder
dersom det avdekkes forhold som kan være i strid med
konsernets compliancepolicy. Videre har Leder Compli-
ance rett og plikt til å møte i styret og konsernledelsen
ved behov. Ved motstridende oppfatning knyttet til
compliancerelaterte forhold, kan Leder Compliance
kunne kreve at innsigelser blir styreprotokollert.
• Hvitvaskingsansvarlig
Rapporterer kvartalsvis til styret og har direkte
rapporteringstilgang og rapporteringsplikt til styrets
leder dersom det avdekkes forhold som kan være i
strid med konsernets policy for anti hvitvasking og
terrorfinansiering.
2-16b
Styrets involvering i kritiske
hendelser
6.1 Arbeidet mot
økonomisk
kriminalitet
2-17
Styrets kunnskap om ESG-for-
hold
- 1. Pådriver for
bærekraftig frem-
tid i Nord-Norge
- 2.1.1.1 Styrets
kunnskap om kli-
marelaterte risiko-
er og muligheter
2-18 Evaluering av styret
2.1.1.1 Styrets
kunnskap om kli-
marelaterte risiko-
er og muligheter
2-19 Policy for godtgørelse
Redegørelse om
foretaksstyring
2023:
-Anbefalingens
punkt 9
-Anbefalingens
punkt 12
Selskapets rettningslinjer om godtgørelse til ledende
personer er beskrevet i offentlig dokument på selskapets
nettside: https://www.sparebank1.no/content/dam/SB1/
bank/nord-norge/OmOss/baerekraft/retningslinje-om-god-
tgorelse-for-ledende-personer.pdf"
220
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
2-20
Prosesser for å fastsette godt-
gørelser
Redegørelse om
foretaksstyring
2023:
-Anbefalingens
punkt 9
-Anbefalingens
punkt 12
2-20 a. Godtgørelsesutvalget, med representanter fra
styret, fører tilsyn, behandler og foreslår endringer i selska-
pets godtgørelses arbeid. Årlig behandles selskapets
praktisering av godtgørelser, justeringer av retningslinjer
for godtgørelser og eveluering av arbeidet til utvalget.
Det utarbreides også årlig rapporter om godtgørelse
for ledene personer til behandling i representantskapet
som ligger offentlig tilgengelig på selskapets nettsider.
Utvalget fører også direkte tilsyn med øvrig ledelse innen
risiko og etterlevelsesområdet. Godtgørelses praksis blir
årlig vurdert av ekstern partner for å sikre etterlevelse.
2-20 b. Representantskapet stemte enstemmig for retning-
slinjer og rapport om godtgørelse for ledende personer.
2-21 Årlig kompensasjonsgrad
2-21 a. Ratio mellom total kompensasjon for høyest betalte
ansatte og median for øvrige ansatte er 6,84
2.21 b. Ratio mellom prosentvis årlig lønnsøkning av total
kompensasjon for høyest betalte ansatte og median for
øvrige ansatte er –2,15.
2.21 c. Ratio er basert på personalrapporter desmber 2022
og desember 2023.
Total kompensasjon er definert som direkte kompensasjon
som inneholder avtalt årslønn + bilgodgørelse.
Definisjon av øvrige ansatte er alle ansatte justert lønn
tilsvarende 100 % stilling.
2-23 a
Policy-forpliktelser om ansvarlig
forretningsførsel
- Policy for
bærekraft
- 1.1 Strategi
- 1.3 Mål for
arbeidet med
bærekraft for 2024
Policy for bærekraft er bygget på blant annet UN Global
compacts 10 prinsipper. Konsernets verdigrunnlag og
forventing til adferd er beskrevet i SNN-koden. Disse
styringsdokumentene gelder for alle konsernets ansatte
inkludert styret og ansatte i datterselskap.
2-23 b
Bærekraftspolicy: mennesker-
ettigheter
- 1.1 Strategi
- 6. Forretnings-
førsel
- 6.2 Oppfølging av
leverandørkjeden
- 6.2.2 Lokale
innkjøp i Spare-
Bank 1 Nord-Norge
Punktet er dekket i konsernets policy for bærekraft og
standard for etterlevelse av åpenhetsloven
2-23 c Offentliggøring av policy
1.2 Slik styres
arbeidet med ESG
Policy for bærekraft ligger på snn.no med tilhørende
retningslinjer for bærekraft i likviditetsstyring, finansiering.
HR, verdipapirfond, leverandøroppfølging.
2-23 d Godkjennelse av policy
1.2 Slik styres
arbeidet med ESG
Policyen vedtas årlig av styret
221
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
2-23 e
Omfang av policy-
forpliktelser
1.2 Slik styres
arbeidet med ESG
2-23 f
Beskrivelse av hvordan policyen
er kommunisert til ansatte
- 1.2 Slik styres ar-
beidet med ESG
- 4.11.1 Generelle
kompetansetiltak
Opplæring inngår i konsernets kompetanseplan på
bærekraft
2-24 Implementering av Policy
- 1.2 Slik styres ar-
beidet med ESG
- 2.1.1.1 Styrets
kunnskap om kli-
marelaterte risiko-
er og muligheter
2-25 a
Prosesser for å utbedre nega-
tive påvirkninger
- 1.1 Strategi
- 1.4.3 Påvirkning-
sanalyse
- 6.2 Oppfølging av
leverandørkjeden
Håndtering av negative påvirkninger er beskrevet i
kapitlene om vesentligheter (2. Klimaendringer, 3. Grønn
omstilling, 4. Egen arbeidsstokk, 5. Berørte lokalsamfunn og
6. Forretningsførsel)
2-25 b
Identifisering og
behandling av klager
Gjennom konsernets prosess for kundeklager er følgende
innmeldt i 2023: 67 kundeklager som er behandlet i henhold
til rutine
2-25 c
Andre prosesser for å utbedre
negativ påvirkning
Omission i 2023
2-25 d, e
Interessentinolvering i utvikling
av varslingsmekanismer
- 4.10 Varsling
og uønskede
hendelser
- Redegørelse om
foretaksstyring
2023:
Anbefalingens
punkt 2
Varslingsrutinene er endret i henhold til CSRDs krav til rap-
portering på varslingsmekanismer, geldende i policy for
Antikorrupsjon av desember 2023
2-26
Mekanismer for etisk adferd og
varslinger
4.10 Varsling
og uønskede
hendelser
Dette er beskrevet i SNN koden (https://www.sparebank1.
no/nb/nord-norge/om-oss/baerekraft/etiske-retningslinjer.
html).
Se for øvrig rapportering på GRI 416-2
2-27 Compliance lover og regler
Ingen lovbrudd er registrert i 2023 slik det er definert i
disclosure 2-27
Interessentdialog
2-12
Øverste organs oppsyn og
involvering i arbeid med
bærekraft
- 1.1 Strategi
- 2.1.1.1 Styrets
kunnskap om kli-
marelaterte risiko-
er og muligheter
- 2.1.1.2 Ledelsens
rolle i vurderingen
og håndterin-
gen av klimare-
latert risiko og
muligheter
- Under “Evaluer-
ing” i kapitlene om
vesentligheter
Representantskapet orienteres om konsernets arbeid med
bærekraft gennom det årlige representantskapsmøtet.
Styret er orientert om konsernets arbeid med implementer-
ing av åpenhetsloven og den årlige redegørelsen på om-
rådet: https://www.sparebank1.no/content/dam/SB1/bank/
nord-norge/OmOss/baerekraft/sparebank-1-nord-norg-
es-redegoerelse-om-aapenhetsloven-2023.pdf
222
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
2-29 a i
Interessentgrupper som virk-
somheten er i dialog med og
hvordan de er identifisert
- 1.4.2 Konsernets
viktigste inter-
essenter
- Vedlegg 2:
Interessentanalyse
2023
2-29 a ii. Formålet med interessentdialog
Vedlegg 2:
Interessentanalyse
2023
2-29 a iii.
Sikring av meningsfull inter-
essentdialog
Vedlegg 2:
Interessentanalyse
2023
2-30
Prosent medarbeidere som er
dekket av kollektive tariffavtaler
100% i morbanken, 100% i konsernet.
Praksis for rapportering
2.2
Oversikt over alle enhetene
som omfattes av virksomhetens
bærekraftsrapportering i års-
rapport
1.2 Slik styres arbei-
det med ESG
2-3 a Rapporteringsperiode
01.01.2023-31.12.2023 Bærekraftsrapporten publiseres som
en del av selskapets årsrapport årlig
2-3 d
Kontaktperson for spørsmål
vedrørende rapporten eller
innholdet
1.2 Slik styres arbei-
det med ESG
2-5
Gjeldende praksis for ekstern
verifikasjon av rapporteringen
Rapporten verifiseres for første gang eksternt av KPMG.
Den uavhengige attestasjonserklæringen er inkludert i
denne rapporten. KPMG har gennomført attestasjon med
moderat sikkerhet av bærekraftsrapporten til Sparebank1
Nord-Norge. Attestasjonen er utført i samsvar med ISAE
3000.
2-4
Endring av historiske data fra
tidligere rapporter
2.2.2 Utslipp egen
drift
3-1
Prosess for å beskrive konser-
nets mest vesentlige temaer
- 1.4 Vesentlighet-
sanalyse - revidert
i 2023
- Vedlegg 2:
Interessentanalyse
2023
3-2
Liste over alle temaer som er
identifisert som vesentlige
1.4.1 Vesentlige
bærekraftstemaer
2023
3.-3 Styring av vesentlige temaer
Kapitlene om
vesentligheter
(Klimaendringer,
Grønn omstilling,
Egen arbeidsstokk,
Berørte lokalsam-
funn og Forret-
ningsførsel)
223
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
Klimaendringer
305-1, 305-
2, 305-3
Karbonavtrykk i drift scope 1, 2
og 3
Kap 2.2 Karbo-
nutslipp i drift og
finansiering
305-4 Karbonintentisitet i utlånsporte-
føljen (finansierte utslipp scope
3)
3-3 a Påvirkning på miljø, mennesker
og økonomi
2. Klimaendringer
3-3 b Involvering i negativ påvirkning 2. Klimaendringer
3-3 c Policyer 2. Klimaendringer
3-3 d Tiltak 2. Klimaendringer
3-3 e Evaluering 2. Klimaendringer
3-3 f Interessenthåndtering 2. Klimaendringer
Bidra til grønn omstilling
SNN 1 Bruk av samfunnsmidler og in-
vesteringer i løsninger som har
positiv påvirkning på klima
- 1. Pådriver for
bærekraftig frem-
tid i Nord-Norge
- 5. Berørte
lokalsamfunn
Rapport om samfunnsløftet (dette er ikke en del av styrets
beretning)
SNN 2 Antall grønne innlån og grønne
utlån
3.3 Grønne innlån
og utlån
SNN 3 Andel og antall selskaper i por-
teføljen som virksomheten har
samhandlet med om miljømessi-
ge eller sosiale forhold.
3.1 Grønn omstill-
ing BM - bedrifts-
marked
SNN 4 Andel eiendeler utsatt for posi-
tiv og negativ miljømessig eller
sosial screening
3.5 Bærekrafts-
merkede spare-
produkter
Alle fond på vår spareplatform har vært gennom
ESG-screening
404-2 a
Antall ansatte som har gennom-
ført opplæring i ESG
ESG-kurs: Antall ansatte som har gennomført
Energiattest for privatboliger: 142
Sirkulærøkonomi: 262
Antihvitvasking - AML oppdatering 2023: Case 4.
Bærekraft: 122
Bærekraft (grunnkurs nyansatte): 154
Bærekraftig finans (grunnkurs nyansatte): 138
Bærekraft – nye kompetansekrav (frist 15.01.24): 353
Bærekraftspreferanser i investeringsrådgivning: 36
Bærekraft i personforsikring: 130
Bærekraft i skadeforsikring: 139
Bærekraft ved skadeforebyggende tiltak og
skadeoppgør: 8
Mangfold og inkludering: 42
Bærekraftskurs gennom Digital Norway: 74
224
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
3-3 a Påvirkning på miljø, mennesker
og økonomi
- 3. Grønn
omstilling
- 3.1 Grønn
omstilling BM
- 3.2 Grønn om-
stilling PM (Hva er
oppnådd i 2023?)
3-3 b Involvering i negativ påvirkning 3. Grønn omstilling
3-3 c Policyer 3. Grønn omstilling
3-3 d Tiltak 3. Grønn omstilling
3-3 e Evaluering 3. Grønn omstilling
3-3 f Interessenthåndtering 3. Grønn omstilling
Egen arbeidsstokk
404-3 Andel ansatte som jevnlig gen-
nomgår personal- og utviklings-
samtaler
4.11.1 Generelle
kompetansetiltak
405-1 Mangfold i styrende organer og
i ulike ansattkategorier
4.5 Kjønnsfordeling Ledelsen i SpareBank 1 Nord-Norge (kvinner-menn)
Bankens styre 9 (5-4)
416-2 Brudd på retningslinjer 4.10 Varsling og
uønskede hendel-
ser
3-3 a Påvirkning på miljø, mennesker
og økonomi
4. Egen arbeidss-
tokk
3-3 b Involvering i negativ påvirkning
4. Egen arbeidss-
tokk
3-3 c Policyer
4. Egen arbeidss-
tokk
3-3 d Tiltak
4. Egen arbeidss-
tokk
3-3 e Evaluering
4. Egen arbeidss-
tokk
3-3 f Interessenthåndtering
4. Egen arbeidss-
tokk
Berørte lokalsamfunn
3-3 a
Påvirkning på miljø, mennesker
og økonomi
5. Berørte
lokalsamfunn
3-3 b Involvering i negativ påvirkning
5. Berørte
lokalsamfunn
3-3 c Policyer
5. Berørte
lokalsamfunn
3-3 d Tiltak
5. Berørte
lokalsamfunn
3-3 e Evaluering
5. Berørte
lokalsamfunn
3-3 f Interessenthåndtering
5. Berørte
lokalsamfunn
225
Bærekraft og samfunn
GRI-
INDIKATOR
BESKRIVELSE
PLASSERING I
RAPPORTEN
RAPPORTERING
DIREKTE I INDEKS
Forretningsførsel
205-2 Dokumentert opplæring i etisk
bankdrift og arbeid med an-
ti-hvitvasking
4.11.1 Generelle
kompetansetiltak
205-3 a Avdekkede korrupsjons-
hendelser
6.1 Arbeidet mot
økonomisk
kriminalitet
205-3 b Antall hendelser hvor ansatte
ble avskjediget for korrupsjon
Ingen
205-3 c Antall hendelser hvor kontrakter
ble avsluttet grunnet korrupsjon
Ingen
205-3 d Offentlige retsaker geldende
korrupsjon
Ingen
418-1 Antall av dokumenterte klager
knyttet til brudd på personver-
net eller tap av kundedata
6.1 Arbeidet mot
økonomisk
kriminal
itet
3-3 a Påvirkning på miljø, mennesker
og økonomi
6. Forretnings-
førsel
3-3 b Involvering i negativ påvirkning 6. Forretnings-
førsel
3-3 c Policyer
6. Forretnings-
førsel
3-3 d Tiltak
6. Forretnings-
førsel
3-3 e Evaluering
6. Forretnings-
førsel
3-3 f Interessenthåndtering
6. Forretnings-
førsel
226
Bærekraft og samfunn
VEDLEGG 2
INTERESSENTANALYSE 2023
INTERESSENTER MØTEPLASS FOR DIALOG VIKTIGSTE TEMAER ESG-TILTAK
Kunder Kundemøter
Holdninger til
bærekraftsteamer
Økt behov for
bransjekunnskap
Nord-Norge henger etter
i den grønne omstilling
Ny vesentlighetsanalyse og ny
ambisjon på bærekraft
Publisering av kunnskap om
klimaendringer i arktiske strøk
Videreutvikling av sosiale
produkter og tjenester
Videreutvikling av ESG
Økende fokus på bærekrafts-
relaterte tema i kundesaker
Utvikling av nye grønne
produkter
Ansatte
Winningtemp:
Dynamisk organisasjonsun-
dersøkelse som går gennom
hele året
Kartlegging av ansattes
kompetanse på ESG
Kompetanseheving
Finansiering av grønn
omstilling
Lokal verdiskaping
Datasikkerhet og personvern
Arbeidsmiljø likestilling
Valg av vesentlige tema: Egen
arbeidstokk
Forretningsstrategisk mål for
konsernet 2024
Etablering av mangfoldsforum
Arbeidsmiljøutvalg i alle selskap-
ene i konsernet.
Månedlige møter mellom tillits-
valgte og konsernets HR-avdeling.
involvering i prosesser
SpareBank 1 Nord-Norges dialog om bærekraftsforhold
med aktuelle interessenter er omfattende i løpet av
ett år. Som interessent legges følgende definisjon til
grunn:
Det er to hovedgrupper av interessenter:
(a) berørte interessenter: enkeltpersoner eller grupper
hvis interesser påvirkes eller kan bli påvirket – positivt
eller negativt – av foretakets aktiviteter og dets direkte
og indirekte forretningsforbindelser og dets verdik-
jede; og
(b) brukere av ESG-informasjon: primære brukere
av generell finansiell rapportering (eksisterende og
potensielle investorer, långivere og andre kreditorer,
inkludert kapitalforvaltere, kredittinstitusjoner,
forsikringsforetak), og andre brukere av ESG-
informasjon, inkludert foretakets forretningspartnere,
fagforeninger og arbeidslivets parter, sivilsamfunnet
og frivillige organisasjoner, regeringer, analytikere
og akademikere.
Interessentene er identifisert gennom konsernets
arbeid med vesentlighetsanalyse i 2022 og revidering
2023. Interessentdialogen vil være en blanding av
konkrete møtepunkter, analyser, arrangement og
rapporter som i sum gir SpareBank 1 Nord-Norge et
overordnet bilde av hva de viktigste interessentene er
opptatt av, og hvordan dette bør gennomsyre
konsernets prioriteringer på i bærekraftsarbeidet
fremover. Formålet med interessentdialogene er å
identifisere vesentlige temaer som interessentene er
opptatt av i relasjon til SpareBank 1 Nord-Norge.
Under her følger en oversikt over de viktigste
interessentene og hvordan de påvirker de mest
vesentlige temaene.
227
Bærekraft og samfunn
INTERESSENTER MØTEPLASS FOR DIALOG VIKTIGSTE TEMAER TILTAK KNYTTET TIL TEMAER
Det nordnorske
samfunnet
Samfunnsløftet har en utstrakt
dialog med samfunnet gennom
saksbehandling, arrangementer og
andre møtepunkter.
Kunnskapsbanken kbnn.no
Arrangement og møteplasser
Media
Lokal verdiskaping
Demografisk risiko
Klimaendringer
Samarbeid og nettverk
Samfunnets behov for midler
til utvikling.
Valg av vesentlig tema: Påvirkede
lokalsamfunn, grønn omstilling og
klimaendringer
Mål om å bidra til positiv flyttestrøm
innen 2030
Fokus på attraktive lokalsamfunn
Myndigheter
Diverse møteplasser og myn-
dighetskontakt
Rapportering
Etisk bankdrift og
risikostyring
Klimarisiko
Demografisk risiko
Finansiering av grønn om-
stilling
Nye rapporteringskrav og
direktiver
Valg av vesentlige temaer:
Forretningsførsel og klimaen-
dringer
Økt fokus på rapporteringskrav
til finansbransjen
Investorer og
ratingbyrå
Investorpresentasjoner og møter
Ratinger
Dialog med investorer og andre
Klimarisiko
Finansiering av grønn
omstilling
Etisk bankdrift og
risikostyring
Klimanøytralitet
Taksonomi
Klimapåvirkning og
rapportering
Valg av vesentlig tema: Forret-
ningsførsel, grønn omstilling og
klimaendringer
Leverandører og
samarbeids-
partnere
Innkjøpsprosess
Samarbeidsinngåelse
Møteplasser og arrangement
Lokal verdiskaping
Demografisk risiko
Klimaendringer
Samarbeid og nettverk
Klimarisiko
Likestilling og mangfold
Finansiering av grønn om-
stilling
Åpenhetsloven og aktsom-
hetsvurderinger
Klimatiltak
Valg av vesentlig tema: grønn
omstilling og klimaendringer
Økt rapportering på ESG
Utvikling av støtteordninger til
Samfunnsløftet
228
Bærekraft og samfunn
VEDLEGG 3
KLIMAREGNSKAP FOR EGEN DRIFT































229
Bærekraft og samfunn






     





 
















    


    































     










     
     































     
     
     
     
     
     

 







 




 



     



















 








230
Bærekraft og samfunn






 






 




 
















































231
Bærekraft og samfunn
































232
Bærekraft og samfunn






 




























  






  





  













































   













   


   


  









































  





   


  






  





   


   


  





  






  





  




 









     
     


   


  




   



























 





233
Bærekraft og samfunn










 










   




   





  











234
Bærekraft og samfunn






















































235
Bærekraft og samfunn




































236
Bærekraft og samfunn
VEDLEGG 4
ANNEX VI TAKSONOMIRAPPORTERING
KPI (MILL. KRONER)
SUM MILJØMESSIGE
BÆREKRAFTIGE EIEN-
DELER (BEGRENSNING AV
KLIMAENDRINGER)
% DEKNING
(AV SAMLEDE
EIENDELER)
Hoved-KPI Grønn brøk (GAR) for beholdninger 5 556 3,13 %
Andre KPI
Andel omfattet av taksonomien i
forhold til dekkede eiendeler
91 203 72,7 %
Andre KPI
Andel taksonomiforenlig aktivitet av
omfattede sektorer.
5 556 6,1 %
Taksonomiforordningen Annex VI – KPI-er for kredittinstitusjoner
SpareBank 1 Nord-Norge skal offentliggøre hva som er omfattet av taksonomien med bakgrunn i tilsynsmessig
konsolidering i samsvar med forordningen (EU) nr. 575/2013 (2), kapittel 2.
0. Sammendrag av KPI-er i henhold til taksonomiforordningen artikkel 8
237
Bærekraft og samfunn
Eiendeler som inngår i beregningen av GAR (MNOK) 31.12.2023
Samlet brutto
balanseført
verdi
Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksono-
mien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomiforen-
lige)
Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav om-
stilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
1 GAR – dekkede eiendeler i både teller og nevner
2
Lån og forskudd, geldsinstrumenter og egenkapitalinstrument-
er som ikke innehas for handelsformål, og som inngår i bereg-
ningen av GAR
125 429 91 203 5 556
5 556 91 203 5 556 5 556
3 Finansielle foretak 25 555
4 Kredittinstitusjoner 21 908
5 Lån og forskudd 891
6 Gjeldsinstrumenter 19 837
7 Egenkapitalinstrumenter 1 180
8 Andre finansielle foretak 3 647
9 hvorav verdipapirforetak
10 Lån og forskudd 1 549
11 Gjeldsinstrumenter 223
12 Egenkapitalinstrumenter 1 875
13 hvorav forvaltningsselskaper 139
14 Lån og forskudd
15 Gjeldsinstrumenter
16 Egenkapitalinstrumenter 139
17 hvorav forsikringsforetak 3 285
18 Lån og forskudd 1 549
19 Gjeldsinstrumenter
20 Egenkapitalinstrumenter 1 736
21 Ikke-finansielle foretak 854
22
Ikke-finansielle foretak som er omfattet av opplysningsplikten i
direktivet om ikke-finansiell rapportering
854
23 Lån og forskudd 854
24 Gjeldsinstrumenter
25 Egenkapitalinstrumenter
26 Husholdninger 99 021 91 203 5 556 0
5 556 91 203 5 556 5 556
27 hvorav lån med sikkerhet i boligeiendommer 90 758 90 758 5 556 0 5 556 90 758 5 556 5 556
28 hvorav lån til byggrenovering
29 hvorav billån 444 444
444
30 Finansiering til lokale myndigheter 0
31 Overtatte sikkerheter: bolig- og næringseiendommer 0
32 Annen finansiering av lokale myndigheter 0
1. Eiendeler som inngår i beregningen av GAR (Green assets ratio)
238
Bærekraft og samfunn
Eiendeler som inngår i beregningen av GAR (MNOK) 31.12.2023
Samlet brutto
balanseført
verdi
Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksono-
mien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomiforen-
lige)
Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav om-
stilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
1 GAR – dekkede eiendeler i både teller og nevner
2
Lån og forskudd, geldsinstrumenter og egenkapitalinstrument-
er som ikke innehas for handelsformål, og som inngår i bereg-
ningen av GAR
125 429 91 203 5 556 5 556
91 203 5 556 5 556
3 Finansielle foretak 25 555
4 Kredittinstitusjoner 21 908
5 Lån og forskudd 891
6 Gjeldsinstrumenter 19 837
7 Egenkapitalinstrumenter 1 180
8 Andre finansielle foretak 3 647
9 hvorav verdipapirforetak
10 Lån og forskudd 1 549
11 Gjeldsinstrumenter 223
12 Egenkapitalinstrumenter 1 875
13 hvorav forvaltningsselskaper 139
14 Lån og forskudd
15 Gjeldsinstrumenter
16 Egenkapitalinstrumenter 139
17 hvorav forsikringsforetak 3 285
18 Lån og forskudd 1 549
19 Gjeldsinstrumenter
20 Egenkapitalinstrumenter 1 736
21 Ikke-finansielle foretak 854
22
Ikke-finansielle foretak som er omfattet av opplysningsplikten i
direktivet om ikke-finansiell rapportering
854
23 Lån og forskudd 854
24 Gjeldsinstrumenter
25 Egenkapitalinstrumenter
26 Husholdninger 99 021 91 203 5 556 0 5 556
91 203 5 556 5 556
27 hvorav lån med sikkerhet i boligeiendommer 90 758 90 758 5 556 0 5 556 90 758 5 556 5 556
28 hvorav lån til byggrenovering
29 hvorav billån 444 444
444
30 Finansiering til lokale myndigheter 0
31 Overtatte sikkerheter: bolig- og næringseiendommer 0
32 Annen finansiering av lokale myndigheter 0
239
Bærekraft og samfunn
Eiendeler som inngår i beregningen av GAR (MNOK) 31.12.2023
Samlet brutto
balanseført
verdi
Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksono-
mien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomi-
forenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
33
Andre eiendeler som ikke skal tas med i telleren ved beregning
av GAR (inngår i nevneren)
52 142
34 Ikke-finansielle foretak 46 084
35
SMB-er og ikke-finansielle foretak (som ikke er SMB-er) som ikke
er omfattet av opplysningsplikten i direktivet om ikke-finansiell
rapportering
46 084
36 Lån og forskudd 45 594
37 hvorav lån med sikkerhet i næringseiendommer
38 hvorav lån til byggrenovering
39 Gjeldsinstrumenter 2
40 Egenkapitalinstrumenter 488
41
Motparter fra land utenfor EU som ikke er omfattet av op-
plysningsplikten i direktivet om ikke-finansiell rapportering
42 Lån og forskudd
43 Gjeldsinstrumenter
44 Egenkapitalinstrumenter
45 Derivater 2 866
46 Interbanklån på anfordring
47 Kontanter og kontantrelaterte eiendeler 1 527
48 Andre eiendeler (f.eks. goodwill, varer osv.) 1 665
49 Samlet GAR for eiendeler 177 571 91 203 5 556
5 556 5 556 5 556
50 Andre eiendeler som ikke inngår i beregningen av GAR
51 Statspapirer 3 925
52 Eksponeringer mot sentralbanker 420
53 Handelsportefølje
54 Samlede eiendeler 181 917 91 203 5 556
5 556 5 556 5 556
240
Bærekraft og samfunn
Eiendeler som inngår i beregningen av GAR (MNOK) 31.12.2023
Samlet brutto
balanseført
verdi
Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksono-
mien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomi-
forenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
33
Andre eiendeler som ikke skal tas med i telleren ved beregning
av GAR (inngår i nevneren)
52 142
34 Ikke-finansielle foretak 46 084
35
SMB-er og ikke-finansielle foretak (som ikke er SMB-er) som ikke
er omfattet av opplysningsplikten i direktivet om ikke-finansiell
rapportering
46 084
36 Lån og forskudd 45 594
37 hvorav lån med sikkerhet i næringseiendommer
38 hvorav lån til byggrenovering
39 Gjeldsinstrumenter 2
40 Egenkapitalinstrumenter 488
41
Motparter fra land utenfor EU som ikke er omfattet av op-
plysningsplikten i direktivet om ikke-finansiell rapportering
42 Lån og forskudd
43 Gjeldsinstrumenter
44 Egenkapitalinstrumenter
45 Derivater 2 866
46 Interbanklån på anfordring
47 Kontanter og kontantrelaterte eiendeler 1 527
48 Andre eiendeler (f.eks. goodwill, varer osv.) 1 665
49 Samlet GAR for eiendeler 177 571 91 203 5 556 5 556
5 556 5 556
50 Andre eiendeler som ikke inngår i beregningen av GAR
51 Statspapirer 3 925
52 Eksponeringer mot sentralbanker 420
53 Handelsportefølje
54 Samlede eiendeler 181 917 91 203 5 556 5 556
5 556 5 556
241
Bærekraft og samfunn
% ((i forhold til samlede dekkede eiendeler i nevneren)) per 31.12.2023 Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksonomien) Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomiforenlige) Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Andel
dekket av
forvalt-
ningska-
pital
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
1 GAR-dekkede eiendeler som inngår i både teller og nevner
2
Lån og forskudd, geldsinstrumenter og egenkapitalinstrument-
er som ikke innehas for handelsformål, og som inngår i bereg-
ningen av GAR
72,7 % 4,4 % 4,4 %
72,7 % 4,4 % 68,9 %
3 Finansielle foretak 14,0 %
4 Kredittinstitusjoner 12,0 %
5 Lån og forskudd 0,5 %
6 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 10,9 %
7 Egenkapitalinstrumenter 0,6 %
8 Andre finansielle foretak 2,0 %
9 hvorav verdipapirforetak 0,0 %
10 Lån og forskudd 0,9 %
11 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,1 %
12 Egenkapitalinstrumenter 1,0 %
13 hvorav forvaltningsselskaper 0,1 %
14 Lån og forskudd 0,0 %
15 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
16 Egenkapitalinstrumenter 0,1 %
17 Ikke-finansielle foretak 1,8 %
18 Lån og forskudd 0,9 %
19 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
20 Egenkapitalinstrumenter 1,0 %
21 Ikke-finansielle foretak 0,5 %
22
Ikke-finansielle foretak som er omfattet av opplysningsplikten i
direktivet om ikke-finansiell rapportering
0,5 %
23 Lån og forskudd 0,5 %
24 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
25 Egenkapitalinstrumenter 0,0 %
26 Husholdninger 92,1 % 5,6 % 5,6 % 92,1 % 5,6 % 54,4 %
27 hvorav lån med sikkerhet i boligeiendommer 100 % 6,1 % 6,1 % 100 % 6,1 % 49,9 %
28 hvorav lån til byggrenovering 0,0 %
29 hvorav billån 100 % 0,0 % 0,0 % 100 % 0,0 % 0,2 %
30 Finansiering til lokale myndigheter 0,0 %
31 Overtatte sikkerheter: bolig- og næringseiendommer 0,0 %
32 Annen finansiering av lokale myndigheter 0,0 %
3. GAR KPI for beholdning 31.12.23
242
Bærekraft og samfunn
% ((i forhold til samlede dekkede eiendeler i nevneren)) per 31.12.2023 Begrensninger av klimaendringer Tilpasning til klimaendringer Sum (begresning + tilpasning)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av taksonomien) Hvorav mot taksonomirelevante sektorer
(omfattet av taksonomien)
Hvorav mot taksonomirelevante sektorer (omfattet av
taksonomien)
Hvorav miljømessige bærekraftige (taksonomiforenlige) Hvorav miljømessige bærekraftige
(taksonomiforenlige)
Hvorav miljømessige bærekraftige (tak-
sonomiforenlige)
Andel
dekket av
forvalt-
ningska-
pital
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
Hvorav
lån for
spesielle
formål
Hvorav
omstilling
Hvorav
mulig-
gørende
1 GAR-dekkede eiendeler som inngår i både teller og nevner
2
Lån og forskudd, geldsinstrumenter og egenkapitalinstrument-
er som ikke innehas for handelsformål, og som inngår i bereg-
ningen av GAR
72,7 % 4,4 % 4,4 %
72,7 % 4,4 % 68,9 %
3 Finansielle foretak 14,0 %
4 Kredittinstitusjoner 12,0 %
5 Lån og forskudd 0,5 %
6 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 10,9 %
7 Egenkapitalinstrumenter 0,6 %
8 Andre finansielle foretak 2,0 %
9 hvorav verdipapirforetak 0,0 %
10 Lån og forskudd 0,9 %
11 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,1 %
12 Egenkapitalinstrumenter 1,0 %
13 hvorav forvaltningsselskaper 0,1 %
14 Lån og forskudd 0,0 %
15 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
16 Egenkapitalinstrumenter 0,1 %
17 Ikke-finansielle foretak 1,8 %
18 Lån og forskudd 0,9 %
19 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
20 Egenkapitalinstrumenter 1,0 %
21 Ikke-finansielle foretak 0,5 %
22
Ikke-finansielle foretak som er omfattet av opplysningsplikten i
direktivet om ikke-finansiell rapportering
0,5 %
23 Lån og forskudd 0,5 %
24 Gjeldsinstrumenter, herunder bruk av proveny 0,0 %
25 Egenkapitalinstrumenter 0,0 %
26 Husholdninger 92,1 % 5,6 % 5,6 % 92,1 % 5,6 % 54,4 %
27 hvorav lån med sikkerhet i boligeiendommer 100 % 6,1 % 6,1 % 100 % 6,1 % 49,9 %
28 hvorav lån til byggrenovering 0,0 %
29 hvorav billån 100 % 0,0 % 0,0 % 100 % 0,0 % 0,2 %
30 Finansiering til lokale myndigheter 0,0 %
31 Overtatte sikkerheter: bolig- og næringseiendommer 0,0 %
32 Annen finansiering av lokale myndigheter 0,0 %
243
Bærekraft og samfunn
Mal 1: Kjernefysisk energi og fossile gassrelaterte aktiviteter
RAD KJERNEFYSISK ENERGI OG RELATERTE AKTIVITETER
1.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for forskning, utvikling, demonstrasjon
og implementering av innovative elektrisitetsproduksjonsanlegg som produserer energi fra kjernefysiske
prosesser med minimalt avfall fra brenselssyklusen.
Nei
2.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for bygging og sikker drift av nye kjernefy-
siske installasjoner for å produsere elektrisitet eller prosessvarme. Dette inkluderer formål som fjernvarme
eller industrielle prosesser, for eksempel hydrogenproduksjon, samt sikkerhetsoppgraderinger, ved bruk
av best tilgengelige teknologier.
Nei
3.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for sikker drift av eksisterende kjernefysis-
ke installasjoner som produserer elektrisitet eller prosessvarme, inkludert for formål som fjernvarme eller
industrielle prosesser, for eksempel hydrogenproduksjon fra kjernefysisk energi, samt sikkerhetsoppgra-
deringer.
Nei
FOSSILE GASSRELATERTE AKTIVITETER
4.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for bygging eller drift av elektrisitetspro-
duksjonsanlegg som produserer elektrisitet ved bruk av fossile gassformede brensler.
Nei
5.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for bygging, oppgradering og drift av
kombinerte varme-/kjøleanlegg og kraftproduksjonsanlegg som bruker fossile gassformede brensler.
Nei
6.
Virksomheten gennomfører, finansierer eller har eksponeringer for bygging, oppgradering og drift av
varmeproduksjonsanlegg som produserer varme/kjøling ved bruk av fossile gassformede brensler.
Nei
244
Bærekraft og samfunn
Lagsamling: I september møttes hele Regnskapshuset til samling og
lagbygging i et nydelig høstvær i Bodø.
FOTO: HÅKON STEINMO
245
Bærekraft og samfunn
SpareBank 1 Nord-Norge | Storgata 65 | Tromsø | 915 02 244
snn.no
Design: