549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 TEL:OtherrreservesMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 TEL:OtherrreservesMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-01-01 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2020-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 TEL:OtherrreservesMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 TEL:OtherrreservesMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 TEL:OtherrreservesMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-01-01 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300IM1QSBY4SLPM26 2021-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember iso4217:NOK iso4217:NOK xbrli:shares
…
2022
Telenor
Årsrapport
| Årsrapport 2022 | 2
Innholds-
fortegnelse
Telenors virksomhet
3
Brev fra konsernsjefen
4
Konsernledelsen
5
Brev fra styreleder
7
Styrets årsberetning
8
Telenors visjon
9
Strategi og resultat
11
Risiko
19
Eierstyring og selskapsledelse
22
Bærekraftsrapport
31
Styrings-system for bærekraft
33
Oversikt over strategi og retning
for bærekraftarbeidet
32
Økonomisk
verdiskaping
i
samfunnet
37
Viktige ESG-tall
69
Rapporteringsrammeverk
og verifisering
71
Årsregnskap
77
Konsernregnskap
77
Noter til konsernregnskapet
82
Regnskap
for
morselskap
-
Telenor
ASA
151
Noter til regnskapet for morselskap -
Telenor ASA
156
Erklæringer
170
Revisors beretning
172
Definisjoner
178
| Årsrapport 2022 | 3
Telenor Norden
10 millioner
abonnenter
|
4 markeder
Telenor Asia
148 millioner
abonnenter
*
|
4 markeder
Telenors
virksomhet
Telenor er
et av verdens
ledende telekommunikasjonsselskap
med operasjoner
i Norden og
Asia. Ansvarlig
forretningsdrift
er i kjernen
av Telenors
virksomhet,
og selskapet
er drevet av
en ambisjon
om å utvikle
de samfunnene
det er til
stede i. Å
knytte verden
tettere sammen
har
vært i kjernen
av virksomheten
siden 1855,
og Telenor
jobber
det hver dag
for å knytte
kundene til
det som betyr
mest for dem.
*
Rapporterte abonnenter ekskluderer CelcomDigi
**
I 2023 ble
dtac slått
sammen med
True, med Telenor
som minoritetseier
i det nye
selskapet.
Sverige
En del
av Telenor
siden:
2001
Danmark
En del
av Telenor
siden:
2004
Finland
En del
av Telenor
siden:
2019
Norge
Etablert: 1855
Telenor
Amp
Investeringer
og partnerskap
utenfor
Telenors kjernevirksomhet.
15 selskaper
innen blant
annet
tingenes internett,
maritim
kommunikasjon, satellitter,
underholdningsdistribusjon,
rubrikkannonser
med mer
.
Telenor Infrastruktur
En ledende
nordisk infrastrukturaktør
26.000 nordiske
telekommunikasjonstårn
Fiberinfrastruktur
som forbinder
400.000
boliger over
hele Norge
Datasentre i
hele Norden
Malaysia
Etablert: 2022
Bangladesh
En del av Telenor
siden: 1996
Pakistan
En del
av Telenor
siden:
2004
Thailand
**
En del av
Telenor siden: 2000
Majoritets-
eller heleid
Minoritetseid
| Årsrapport 2022 | 4
Sigve Brekke, konsernsjef
Telenor Group
Brev fra
konsernsjefen
I Telenor jobber vi kontinuerlig med å fremme den
digitale
utviklingen i samfunnene vi virker i. Vårt mål er
å gjøre den digitale
verdenen tryggere, grønnere og for alle. I
lys av de utfordringer
verden står
overfor,
er dette
arbeidet
viktigere
enn noensinne.
I
2022 opplevde vi krig i Ukraina, kraftige etterdønninger fra
en global
pandemi, makroøkonomisk uro og stigende energipriser, som
medførte økt press på millioner av menneskers inntekt
og levebrød.
Samtidig ble konsekvensene av klimaendringene stadig tydeligere
for oss, gjennom ekstremværhendelser som inntraff i
mange
regioner over hele verden, også i våre asiatiske
markeder.
Telenor har en viktig rolle å spille gjennom
å hjelpe mennesker og
virksomheter å opprettholde kontakten med det som betyr
mest for
dem. Når vi navigerer gjennom utfordrende og
usikre tider, må
bedrifter og private aktører ta sin del av ansvaret
for å støtte opp
om samfunnene
rundt oss.
Da Pakistan
og Bangladesh
sto overfor
massive oversvømmelser, gjorde Telenor-kolleger på tvers av
begge land det de kunne for å sørge for
at både kunder og
samfunnet hadde tilgang på kommunikasjonsløsninger slik at
hjelp
og viktig informasjon kunne flyte mellom de
mange som trengte
hjelp. Våre tidligere kolleger i Myanmar fortsatte å levere kritiske
kommunikasjonstjenester i en svært krevende situasjon etter
den
militære overtakelsen i 2021. Både for meg og
alle Telenor-kolleger
som står Myanmar nær, er det usigelig
trist at Telenor ble tvunget til
å selge virksomheten og forlate Myanmar
i mars 2022.
Å sørge for sikkerheten i folks digitale
liv har blitt stadig viktigere i
en verden der digitaliseringen har skutt fart gjennom
de siste årene
med pandemi. I Europa har vi sett økt
bevissthet rundt digital
sikkerhet, særlig etter krigen i Ukraina og
den geopolitiske
spenningen som fulgte. I Asia ser vi at
digitaliseringen setter sine
spor i samfunn som utvikler seg raskt.
Vi jobber intensivt og
investerer kontinuerlig for å holde kundenes digitale liv trygge. Vi
stoppet mer
enn 250 millioner
falske anrop
til kundene
våre over
hele verden,
samtidig
som vi bygde
robuste nettverk
for å håndtere
risikoen
for både
digitale og
fysiske angrep.
Til tross for de enorme utfordringene og
usikkerhetene 2022 førte
med seg, så vi nye muligheter og grunn
til optimisme.
Digitaliseringen
endrer raskt
verden rundt
oss, og vi
ønsker å
gi våre
kunder nye muligheter, produkter og tjenester. Vi
har jobbet
målrettet for å gi Telenor et godt grunnlag
for å fortsette å skape
verdier
for våre
kunder, aksjonærer
og de samfunnene
der vi har
virksomhet.
2022 var i den forbindelse en milepæl for
Telenor, da vi lanserte en
ny strategi for selskapet. Vi etablerte fire
forretningsområder med
sterke mandater og ulike strategiske prioriteringer: Telenor
Norden
vil befeste vår rolle som en ledende nordisk
telekommunikasjonsaktør ved å vokse gjennom å styrke
kjernevirksomheten
vår ved
å tilby
flere og
bedre tjenester
– for
eksempel sikkerhetsløsninger – til kundene, og gjennom å
sikre at vi
ligger helt i forkant når det gjelder teknologisk
innovasjon og
modernisering. Telenor Asia opererer nå mer selvstendig,
med
sterk vekt på god eierstyring og verdiskaping.
I regionen
samarbeider vi med andre selskaper for å
bygge skala og skape
markedsledende virksomheter. Forretningsområdet Telenor
Infrastruktur er etablert for å maksimere verdien
i vår
infrastrukturportefølje samtidig som vi sikrer at vi
er godt
posisjonert til å tilby kundene sikker, robust
og miljøvennlig
tilkobling.
I Telenor
Amp er vårt
fokus å bygge
videre på
de
selskapene
i Telenors
portefølje
som ligger
utenfor
kjernevirksomheten. Denne porteføljen av selskaper skal bidra
til å
skape ledende, nordiske tjenestetilbud med muligheter for
høy
vekst. Vår ambisjon er å ta en ledende
nordisk posisjon innen
tingenes internett og sikkerhetstjenester.
Vi ønsker å synliggjøre
verdiene i porteføljen gjennom transaksjoner og partnerskap.
I 2022 viste
Telenor
at vi evner
å levere på
våre nye
ambisjoner.
Vi
viste at
det er et
potensiale
for lønnsom
vekst i
Norden, vi
gjennomførte fusjonen i Malaysia som etablerte CelcomDigi, som
den klare markedslederen i landet, og vi la
grunnlaget for
etableringen av en markedsleder i Thailand i
2023. Vi inngikk også
avtale om å selge 30 prosent av
den norske fibervirksomheten, som
gjør at vi
kan bygge
mer fiber
og returnere
verdier
til aksjonærene.
Til slutt
fullførte
vi også
avviklingen
av det mer
enn 100 år
gamle
kobbernettet i Norge, og flyttet våre kunder
til nye og moderne
kommunikasjonsløsninger.
Ingenting av dette ville vært mulig uten våre fantastiske
kollegers
dedikasjon
til alltid
å utforske
og utfordre
status quo.
Jeg vil
benytte
anledningen
til å takke
dem for
deres utrettelige
innsats, som
har
gjort oss godt posisjonert for å gripe
nye muligheter når vi går inn i
2023.
Telenor
er nå i en
sterk posisjon
for å lykkes
med å skape
vekst,
levere på selskapets mål og spille en viktig
samfunnsrolle i årene
som kommer. Våre kunder skal ha tilgang
på de beste produkter og
tjenester, og vi vil fortsette å jobbe
utrettelig for å møte kundenes
behov. La oss fortsette å løfte frem
den digitale verdenen, og gjøre
den grønn,
trygg og
for alle.
Sigve Brekke,
konsernsjef
i Telenor
Group
| Årsrapport 2022 | 5
Konsernledelsen
Sigve Brekke
President og
Chief
Executive
Officer
(CEO)
Tone Hegland
Bachke
Konserndirektør
og leder for
finans
Rita Skjærvik
Konserndirektør
og leder for
HR,
bærekraft og
eksterne
relasjoner
Ruza Sabanovic
Konserndirektør
og leder for
teknologi
Petter-Børre
Furberg
Konserndirektør
og leder for
Telenor Norden
Jørgen C.
Arentz
Rostrup
Konserndirektør
og leder for
Telenor Asia
Jannicke Hilland
Konserndirektør
og leder for
Telenor
Infrastruktur
Dan
Ouchterlony
Konserndirektør
og leder for
Telenor Amp
| Årsrapport 2022 | 6
Styret i Telenor
Gunn
Wærsted
Styreleder
Jørgen
Kildahl
Styrets
nestleder
Nina
Bjornstad
Styremedlem
Jon Erik
Reinhardsen
Styremedlem
Pieter
Cornelis
Knook
Styremedlem
Astrid
Simonsen
Joos
Styremedlem
Elisabetta
Ripa
Styremedlem
Jan Otto
Eriksen
Styremedlem
og ansatt-
representant
Irene Vold
Styremedlem
og ansatt-
represesentant
Roger
Rønning
Styremedlem
og ansatt-
represesentant
| Årsrapport 2022 | 7
Gunn Wærsted, styreleder
Telenor ASA
Brev fra styreleder
Kjære leser
Mens verden i 2022 var på vei
til å legge bak seg mange av de
største utfordringene fra COVID-19-pandemien,
brøt det ut krig i
Europa. Det skapte global politisk og økonomisk usikkerhet med
inflasjon, økte renter, ustabile energimarkeder og spenninger
på
den globale geopolitiske arena. Flere land i Asia, deriblant
markeder
der Telenor er til stede, ble rammet av
katastrofale
oversvømmelser. De ødeleggende konsekvensene av
militærkuppet i 2021 fortsatte for befolkningen i Myanmar. Telenor
møtte disse utfordringene med en balansert tilnærming
forankret i
de nordiske verdiene som selskapet har båret
med seg helt fra
starten.
Handlingene som er beskrevet i årets rapport, ble
besluttet med
våre kunders, ansatte, aksjonærer og planetens interesser
i
tankene. Telenor spiller en sentral rolle i den
digitale verden, og
selskapet jobber utrettelig for å knytte sammen
hundrevis av
millioner mennesker i Asia og Norden. Vi gjør
dette med en dyp
ansvarsfølelse for å skape et rettferdig og
bærekraftig grunnlag for
fremtiden.
I løpet
av et volatilt
2022 svarte
Telenor på
utfordringer
på mange
fronter, samtidig som selskapet gikk gjennom en restrukturering for
å bli mer smidig, forbedre lønnsomheten og
styrke
innovasjonskraften. I løpet av året omorganiserte Telenor
virksomheten i fire ulike forretningsområder, hvert med
egne
strategiske prioriteringer. Som separate forretningsenheter er
Telenor Norden og Telenor Asia bedre posisjonert
enn noen gang til
å betjene de unike kundebehovene på tvers av
sine ulike markeder.
Telenor Infrastruktur er satt opp for å
utvikle verdiene i den kritiske
infrastrukturen til hele Telenor, mens Telenor Amp
styrker Telenors
konkurransekraft gjennom å utvikle og investere i
selskaper i
bransjer der Telenor kan gjøre en forskjell. Vi initierte
også to
vellykkede fusjoner i Malaysia og Thailand som skapte klare
markedsledere i begge markeder og som lover godt for
2023. Disse
transaksjonene viser viktigheten av størrelse og skalafordeler
i
arbeidet
med å øke
verdier for
både kunder
og aksjonærer.
Vi tok den vanskelige avgjørelsen om å forlate
vår virksomhet i
Myanmar etter at landet opplevde et militærkupp.
Internasjonal lov
og sikkerheten til våre ansatte kom foran
de økonomiske
hensynene
ved å forlate
en lønnsom
virksomhet.
Vi ser paralleller
til
krigen i Ukraina, der et svært stort antall private
virksomheter forlot
Russland nesten over natten. Dette var private
selskaper som ga
avkall på
fremtidig
fortjeneste
for å ta
et standpunkt
mot de
pågående bruddene på internasjonal lov.
Vi går inn i 2023 på en annerledes måte
enn selskapet jeg skrev om i
fjorårets brev. Vi er trygge på at
vi har lagt grunnlaget for en
transformasjonsprosess som gjør det mulig for Telenor
å skape
større verdi for våre kunder og aksjonærer
samtidig som vi
fremmer mangfold, sikkerhet og like muligheter på arbeidsplassen.
Vi har tatt
avgjørende
skritt for
å løse utfordringene
vi står overfor,
både for bransjen som helhet og for
Telenor som selskap. Samtidig
er selskapet posisjonert for å dra nytte
av mulighetene som oppstår
i en tid
med disruptiv
utvikling
i alle bransjer.
Telenor har levert på ambisiøse digitaliseringsmål, som
gjør det
mulig for
oss å ta
i bruk den
nyeste teknologien
for å lage
produkter
og tjenester som oppfyller stadig skiftende behov i
markedet.
Samtidig skal vi sørge for at kundene våre
har en sikker og
inkluderende opplevelse som de kan være trygge på - både
nå og i
fremtiden. Telenor opprettholder sin forpliktelse til å
bidra til
reduksjon i global oppvarming ved å kutte
utslipp av drivhusgasser i
egen virksomhet. Ved å ta tak i både
utfordringene og mulighetene
som ligger
foran oss,
er vi trygge
på at Telenor
vil forbli
en ledende
aktør i telekommunikasjonsbransjen også i årene som
kommer.
Til slutt vil jeg benytte anledningen til
å uttrykke min takknemlighet
til selskapets ledelse og ansatte for deres
harde arbeid og
entusiasme i løpet av dette ekstraordinære året.
På vegne av styret
er jeg stolt
av det som
er oppnådd
så langt
og tror at
Telenor har
en
solid grunnmur
for å levere
også i fremtiden.
Gunn Wærsted
Styreleder
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 8
Formålsdrevet
verdiskapning
9
Strategi og milepæler
11
Våre resultat i 2022
16
Risiko
19
Rapport om eierstyring
og
selskapsledelse
22
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 9
Telenor er
et selskap
med lange
tradisjoner.
I
168 år har
Telenor levert
kommunikasjonsløsninger
til mennesker
og
samfunn. Siden
selskapet ble
opprettet
under navnet
Telegrafvæsenet
i 1855, har
Telenor utviklet
seg til å
bli et globalt
telekommunikasjonsselskap
med 158
millioner abonnenter
i Norden og
Asia
ved
utgangen av
2022. Selskapet
har sitt
hovedkvarter
på Fornebu
i Norge og vil
fremover organiseres
gjennom fire
forretningsområder:
Telenor Norden,
Telenor Asia,
Telenor Infrastruktur
og
Telenor Amp.
Kommunikasjon
er
en
livsnerve
i
alle
moderne
samfunn.
Telenor har en målsetning om å
levere løsninger som bidrar
til
å
styrke
de
samfunnene
vi
opererer
i,
samtidig
som
vi
hjelper våre
kunder med
å holde
kontakt med
dem og
det
som betyr mest for dem.
Forbrukere og samfunn over hele
verden står
midt i
en enorm
digital omstilling,
og Telenors
målsetning har dermed aldri vært viktigere.
Verdens
behov
for
gode
kommunikasjonsløsninger
økte
dramatisk
gjennom
COVID-19-pandemien,
og
etterspørselen
fortsatte
å
vokse
i
2022.
Denne
globale
megatrenden
fører
med
seg
vekstmuligheter
både
for
Telenor
og
telekommunikasjonsbransjen
som
helhet.
For
Telenor er det tydelig at
etterspørselen etter klimavennlige,
trygge og
pålitelige kommunikasjonstjenester
vil fortsette
å
vokse
langt
inn
i
det
neste
tiåret.
Telenor
vil
møte
kundenes
kommunikasjonsbehov
ved
å
levere
kommunikasjonstjenester
som
skaper
verdi
for
kundene
både i dag og i fremtiden.
Telenor
bygger
og
drifter
kritisk
viktig
kommunikasjonsinfrastruktur
i
Norden
og
Asia.
Telenors
nettverk setter millioner av mennesker
i stand til å ta
i bruk
nye
digitale
tjenester.
Tilgangen
til
kommunikasjonstjenester
er
en
forutsetning
for
fortsatt
velstandsutvikling
både
for
mennesker
og
samfunn,
og
i
2022 bidro Telenor
til at 1,3 millioner
mennesker i Norden og
Asia
tilegnet
seg
nye
digitale
ferdigheter.
Siden
2021,
har
Telenor gitt
opplæring til
tre millioner
mennesker og
er på
god
vei
mot
selskapets
2025-mål
på
seks
millioner.
Kommunikasjonstjenestene
Telenor
leverer
bidrar
til
å
bygge mer inkluderende
samfunn, og er
et viktig verktøy
for
videre økonomisk utvikling for individer og samfunn.
Tjenestene Telenor
leverer skal
være robuste
og trygge
å
bruke.
På
globalt
nivå
blokkerte
Telenor
mer
enn
250
millioner
svindelsamtaler.
I
en
tid
med
økende
risiko
arbeider
Telenor
målrettet
for
å
møte
en
stadig
høyere
etterspørsel etter sikre
kommunikasjonsløsninger.
2022 var
et år med sterk vekst for Telenors sikkerhetstjenester, som
tilbys til bedriftskunder og forbrukere over hele Norden.
Det grønne skiftet kan ikke finne sted uten digitalisering og
gode
kommunikasjonsløsninger.
Bruk
av
mobilteknologi
anslås å ha bidratt til en global reduksjon i klimagassutslipp
som
er
ti
ganger
større
enn
telekommunikasjonsindustriens
eget
globale
karbonavtrykk
1
.
Telenor
har
forpliktet
seg
til
å
bidra
til
å
begrense
den
globale
temperaturøkningen
i
tråd
med
Parisavtalen
ved
å
legge
til
rette
for
kunder
og
partneres
digitale
og
grønne
omstilling.
Samtidig
reduserer
Telenor
klimagassutslippene
fra
egen
virksomhet
og
leverandørkjede
gjennom
å
sette
vitenskapsbaserte
mål,
godkjent av Science Based Targets Initiative.
I 2022 avviklet
Telenor
kobbernettet
i
Norge,
noe
som
muliggjør
mer
energieffektive
nettverksløsninger
for
Telenors
kunder.
Siden
2019
har
trafikken
gjennom
Telenors
nett
økt
med
rundt 200
prosent.
Til tross
for denne
massive
økningen i
datatrafikk
har
Telenors
energiforbruk
holdt
seg
relativt
uendret. Selskapets totale energiforbruk per
terabyte data
har falt
med 60
prosent, som
følge av
tiltak for
å forbedre
energibruken
og
modernisering.
Energisparing
vil
fortsatt
være
en
sentral
prioritering
for
Telenor
når
kundene
går
over til
mer energieffektive
kommunikasjonsløsninger, og
4G
og
5G
erstatter
2G-
og
3G-nettene.
I
2022
inngikk
Telenor
også
kraftavtaler
som skal
levere
grønn energi
til
selskapets egen virksomhet fra 2023 og 2024. I 2022 hadde
36,3
prosent
av
Telenors
leverandører,
målt
etter
innkjøpsverdi,
satt
vitenskapsbaserte
mål.
Det
viser
klar
retning mot målet på 68 prosent innen 2025.
I
Norden
har
Telenor
en
ambisjon
om
å
være
et
ledende
nordisk
telekommunikasjonsselskap
med
lønnsom
vekst
i
leveransene
av
tjenester
og
kommunikasjonsløsninger
til
selskapets
kunder.
Telenor
Norden
består
av
fire
forretningsenheter:
Telenor
Norge,
Telenor
Sverige,
Telenor
Danmark
og
finske
DNA
med
til
sammen
10
millioner mobilabonnenter.
Telenor
har
en
sterk
tilstedeværelse
i
Asia
med
markedsledende
telekommunikasjonsselskaper.
Telenor
har bygget
en solid,
regional operasjon
som er
i stand
til å
01
Formålsdrevet verdiskapning
Styrets beretning
1
Ifølge studien “The Enablement Effect”, av bransjeorganisasjonen
GSMA og The
Carbon Trust
fra 2019.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 10
fremme
videre
digitalisering
og
inkludering.
Telenor
Asia
forvalter
Telenors
eierskap
i
fire
mobiloperatører:
CelcomDigi i
Malaysia
og True
Corporation i
Thailand, der
Telenor
eier
henholdsvis
33,1
og
30,1
prosent.
True
Corporation
er
resultatet
av
en
sammenslåing
av
selskapene
dtac
og
True
som
ble
fullført
1.
mars
2023.
Telenor eier
55,8 prosent
av Grameenphone
i Bangladesh
og
100
prosent
av
Telenor
Pakistan.
Etter
at
de
to
sammenslåingene ble fullført i Malaysia og Thailand
var den
samlede abonnentsbasen for Telenors selskaper i Asia
202
millioner.
Sammen
med
partnere
har
Telenor
arbeidet
for
å
samle
virksomheten i regionen i større og sterkere enheter.
I 2022
og
begynnelsen
av
2023
gjennomførte
Telenor
de
to
største
sammenslåingene
noensinne
i
telekommunikasjonssektoren
i
Sørøst-Asia.
Disse
sammenslåingene
vil
ytterligere
styrke
markedsposisjonene
og
muliggjøre
realisering
av
betydelige synergier over tid.
Etter av omorganiseringen
i 2022
vil Telenors rapportering
fra
2023
skje
i
fire
nye,
separate
forretningsområder.
Forretningsenhetene
Telenor
Norge,
Telenor
Sverige,
Telenor Danmark og
DNA i Finland
vil bli rapportert
gjennom
forretningsområdet
Telenor
Norden.
Grameenphone
i
Bangladesh
og
Telenor
Pakistan
vil
utgjøre
det
nye
forretningsområdet
Telenor
Asia,
i
tillegg
til
de
sammenslåtte
selskapene
CelcomDigi
og
True
Corporation. I tillegg
er to nye
forretningsenheter etablert:
Telenor
Infrastruktur
og
Telenor
Amp.
Også
disse
vil
bli
rapportert separat fra 2023.
Forretningsområdet
Telenor Infrastruktur
er etablert
for å
levere på Telenors ambisjon om å være en ledende nordisk
aktør innen infrastruktur
med en sterk
portefølje av
aktiva
som skal skape verdier over
tid. Forretningsområdet består
av Telenors fiberinfrastruktur som kobler sammen 400
000
hjem
i
hele
Norge,
samt
26
000
telekommunikasjonstårn
og datasentre i Norden.
Telenor
har
også
aktiviteter
og
eiendeler
utenfor
kjernevirksomheten.
Telenor
Amp
forvalter
denne
porteføljen med et
fokus på å
synliggjøre verdier
gjennom
partnerskap
og transaksjoner.
Dette
omfatter
blant annet
en
ambisjon
om
å
skape
innovative
løsninger
innen
sikkerhet
og
tingenes
internett.
Ved
utgangen
av
2022
består Telenor Amps portefølje av 15 selskaper.
Å bygge et Telenor for fremtiden
Gjennom
de
siste
20
årene
har
Telenor
skapt
verdi
for
kunder,
aksjonærer
og
samfunn
ved
å
levere
kommunikasjonstjenester
til
stadig
nye
kundegrupper
i
Asia,
og
ved
å
håndtere
omstillingen
fra
tradisjonell
telekommunikasjon til digital kommunikasjon i Norden.
I
praksis
har
Telenor
tatt
utgangspunkt
i
en
vellykket
forretningsmodell
for
mobiltjenester
i
Norge
og
utviklet
massedistribusjonsmodeller
tilpasset
selskapets
asiatiske
operasjoner.
Samtidig
har
selskapet
gjort
seg
viktige
erfaringer
på
det
asiatiske
markedet
og
benyttet
denne
innsikten i driften
i Norden.
Men en forretningsmodell
som
har
fungert
godt
historisk,
gir
oss
ikke
nødvendigvis
løsningene på morgendagens utfordringer.
På
den
ene
siden
vokser
etterspørselen
etter
kommunikasjonsløsninger,
kundenes
tillit
til
Telenor
øker,
og det
er store
muligheter i
bedriftskundesegmentet med
utbyggingen av 5G og økende digitalisering.
På den
andre siden
ser Telenor
et stort
behov for
fortsatt
modernisering og
bygging
av
sterkere
enheter
for
å
sikre
kostnadseffektivitet
og
lønnsom
vekst
i
utfordrende
markeder med
hard konkurranse
og nye
aktører. Dette
er
bakgrunnen
for
at
Telenor
har
presentert
et
ambisiøst
strategisk
skifte:
Et
Telenor
for
fremtiden
med
en
ny
struktur
for å
utvikle virksomheten
nærmere
kundene, og
med
ambisjoner
om
å
sikre
vekst
som
styrker
selskapets
rolle som tilrettelegger for digitalisering og bærekraft.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 11
Et Telenor bygget for fremtiden
Som følge
av
den nye
strategiske
retningen som
b le
lagt
frem
på
Telenors
kapitalmarkedsdag
i
2022
vil
selskapets
aktiviteter
fremover
deles
inn
i
fire
forretningsområder:
Telenor
Norden,
Telenor
Asia,
Telenor
Infrastruktur
og
Telenor
Amp.
Strategien
er
et
naturlig
neste
skritt
for
Telenor,
med
en
ambisjon
om
å
være
ledende
innen
telekommunikasjon
og
infrastruktur
i
Norden,
med
en
lederposisjon
innen
sikkerhet
og
tingenes
internett.
Samtidig skal
Telenor beholde
en sterk
posisjon og
styrke
sin evne til verdiskapning og håndtering av risiko i Asia.
Telenor
går
fra
å
være
et
integrert,
globalt
selskap
til
å
operere
gjennom
forretningsområder
med
klare
ambisjoner og strategisk
fleksibilitet. Denne nye
strategiske
retningen setter
Telenor i
stand til
å skape
verdi gjennom
lønnsom langsiktig
vekst i
Norden og Asia.
Dette er
basert
på
troen
på
at
digitalisering
fører
med
seg
mange
lønnsomme muligheter som
kan utvikles både
i Telenor og
gjennom
partnerskap.
Den
nye
strategien
skal
bringe
Telenor tilbake til
vekst ved å
bygge kvalitetstjenester innen
kjernevirksomheten
med
sikre
og
pålitelige
kommunikasjonstjenester
til
stadig
flere
kunder.
Verdiskapningen vil ta et skritt
videre ved at Telenor leverer
tilleggstjenester på
toppen av
kommunikasjonsløsningene
og
er
en
pålitelig
partner
for
kunder.
Brukervennlighet
og
redusert tid fra
tjenester utvikles til
de rulles ut
i markedet
vil være
nøkkelen til
å opprettholde
denne tilliten.
For å
nå
disse
strategiske
ambisjonene
har
Telenor
styrket
sin
regionale
tilstedeværelse
i
Asia
og
Norden
og
fortsatt
moderniseringen av selskapet i 2022.
Telenors
ambisjon
er
å
være
ledende
innenfor
modernisering ved å
fortsette å optimalisere den
integrerte
telekommunikasjonsmodellen.
En
sentral
ambisjon
er
å
utnytte Telenors teknologiske kapasitet til
å drive selskapet
på
en
måte
som
setter
kunden
i
sentrum
og
er
trygg,
automatisert
og
klimavennlig.
På
noen
områder
oppnås
dette
i
samarbeid
med
partnere.
Målet
er
å
forbedre
effektiviteten,
skalerbarheten
og
innovasjonshastigheten.
Disse
tre
målene
er
helt
sentrale
for
å
ta
lederposisjoner
innenfor industrialiserte produkter.
Den
nye
strategiske
retningen
og
den
medfølgende
organisasjonsstrukturen
setter
selskapet
i
stand
til
å
utnytte
nye
muligheter
og
bidrar
til
å
løse
noen
av
problemene
i
telekommunikasjonsbransjen.
Den
gir
også
selskapet et strategisk mulighetsrom til
å manøvrere usikre
geopolitiske og makroøkonomiske trender.
Telenors
mål
om
å
bygge
samarbeid
basert
på
tillit
innebærer en forpliktelse
til hele tiden
å heve standarden
i
alle
markeder
gjennom
en
felles
forpliktelse
til
ansvarlig
forretningsdrift og verdibasert ledelse.
Denne forpliktelsen
står sterkt i hele Telenor.
Ansvarlig forretningsdrift
Telenors
strategi
setter
selskapet
i
stand
til
både
å
sikre
vekst
og
å
omstrukturere
rollen
som
tilrettelegger
for
digitalisering og bærekraft. På Telenors
kapitalmarkedsdag
i
2022
ble
ambisjonene
for
miljø,
sosiale
forhold
og
selskapsstyring (ESG) frem til 2025 lagt frem:
●
Miljø
: å oppfylle de forskningsbaserte klimamålene
og
være
en
tilrettelegger
for
det
grønne
skiftet
gjennom å hjelpe Telenors kunders muligheter til å
redusere
egne
klimagassutslipp
og
levere
bedre
klima- og miljøresultater for sine virksomheter..
●
Sosiale
forhold
:
å
vise
vei
for
sosial
og
digital
inkludering
i
samfunnene
Telenor
opererer
i,
og
fremme fremtidsrettede
ferdigheter og
mangfold
på arbeidsplassen.
●
Eierstyring
og
selskapsledelse
:
å
opprettholde
høye standarder for styring i hele virksomheten
og
være
den
foretrukne
partneren
for
digitalisering
og datasikkerhet for virksomheter
Telenors
agenda
for
ansvarlig
forretningsdrift
er
bred.
Nedenfor
beskrives
noen
av
hovedområdene
og
milepælene Telenor har nådd for ansvarlig forretningsdrift i
2022.
Ta vare på de ansatte
Individers
sikkerhet
er
en
viktig
prioritet
for
Telenor.
Ambisjonen er å ha null skader for ansatte
og leverandører
som arbeider for selskapet. I 2022 satte Telenor i gang
flere
aktiviteter
som
del
av
det
kontinuerlige
arbeidet
med
å
inkludere
helse,
trygghet,
personellsikkerhet
og
velvære
i
selskapet.
Som
del
av
dette
ble
det
lansert
flere
felles
driftskrav
for
høyrisikoaktiviteter.
Disse
er
felles
for
all
virksomhet
i
hele
konsernet
og
for
forretningspartnerne.
Videre
lanserte
selskapet
ulike
opplæringsprogrammer
rettet
mot
både
ledere,
ansatte
og
leverandører.
Likevel
registrerte
selskapet
tre
dødsfall
i
verdikjeden
gjennom
året.
Dette
understreker
viktigheten
av
Telenors
forpliktelse
til
å
fortsette
med
å
forbedre
og
styrke
oppmerksomheten
på
risikohåndtering
innen
dette
området. Arbeidsmiljø, skader, sykefravær og initiativer for
å
verne
om
ansatte
og
leverandørers
ansatte
er
videre
beskrevet på side 56 i bærekraftsrapporten.
02
Strategi og
milepæler i 2022
Styrets beretning
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 12
Klima og miljø
Telenor er i en unik posisjon til
å kunne bidra til en grønnere
fremtid.
Selskapet
har
forpliktet
seg
til
å
ta
sin
del
av
ansvaret for å begrense
den globale temperaturøkningen
til
1,5 grader celsius,
i tråd med
Parisavtalen. Telenor har
satt
følgende mål, godkjent av
Science Based Targets initiative
(SBTi):
●
Redusere
utslippet
av
klimagasser
fra
driften
globalt
(scope 1
og
2)
med
57 prosent,
sammenlignet med 2019-nivå, innen 2030.
●
Sikre
at
68 prosent
av
leverandører
(målt
etter
innkjøpsverdi) har satt
forskningsbaserte klimamål
innen 2025 (vårt scope 3-mål).
Hovedvekten
av
utslipp
fra
telekommunikasjonsbransjen
kommer fra
leverandørkjeden, og
Telenor kan
bare oppnå
sine klimamål gjennom å inngå felles
forpliktelser med sine
partnere.
Rollen
som
tilrettelegger
for
den
grønne
omstillingen
blir
stadig
viktigere
for
Telenor:
å
tilby
kommunikasjonstjenester-
og
løsninger
for
å
redusere
miljøpåvirkningen
til
partnere
og
kunder.
For
mer
informasjon se side 40 i bærekraftsrapporten.
Sosiale forhold
Telenor
har
forpliktet
seg
til
å
sikre
likestilling
mellom
kjønnene og
til at
det ikke
skal forekomme
diskriminering
verken
blant
de
ansatte
eller i
verdikjeden.
Noen av
disse
forpliktelsene
er
lik
lønn
for
likt
arbeid,
minimum
seks
måneder
fødselspermisjon,
helseforsikring
som
dekker
behovene
til
mangfoldige
grupper,
og
retningslinjer
som
forbyr
trakassering.
Videre
respekterer
Telenor
prinsippene
for
arbeidstakerrettigheter
som
nedfelt
i
FNs
Global Compact
og ILO-konvensjonene, som
omfatter blant
annet
en
forpliktelse
til
å
eliminere
diskriminering
på
arbeidsplassen.
Se
side
mer
informasjon
på
side
45
i
bærekraftsrapporten.
Likestilling og likelønn
Som arbeidsgiver skal Telenor sørge for like muligheter,
der lønn er
avgjørende for at Telenor skal kunne tiltrekke seg,
beholde og engasjere
talenter på tvers av alle markeder. Som en ansvarlig
virksomhet setter
Telenor høye standarder og implementerer robust og bærekraftig
praksis for lønn som inkludert åpen, objektiv og rettferdig
lønnspraksis.
I 2020 ble det innført nye lovkrav knyttet til likestilling
og likelønn i
Norge, med tilsvarende krav innført i andre europeiske
markeder i 2023.
Selv om det ikke er noe juridisk krav om å implementere
de norske
rapporteringskravene globalt, inkluderte Telenors likelønnsrapport
for
2021 også alle kjernevirksomhetene innen telekommunikasjon
og
Telenor-konsernet, i tillegg til de syv selskapene
med over 50 ansatte i
Norge. Rapporten ble publisert i 2022. Mens likelønnsrapportene
skal
publiseres annethvert år, publiserer Telenor årlige likestillingsrapporter
for relevante selskaper også for 2022.
Forretningsetiske forhold
I kjernen av
Telenors forpliktelse til
god selskapsstyring og
ansvarlig forretningsdrift
er sikring
av høye
internasjonale
styringsstandarder
på
tvers
av
selskapets
virksomhet.
Selskapet
har
lang
tradisjon
for
å
navigere
komplekse
forretningsklimaer
med
hjelp
fra
robuste
prinsipper
og
prosesser.
Dette vil
fortsatt stå
sentralt
i hvordan
Telenor
driver sin virksomhet i fremtiden.
Styringsrammeverket er
utformet for å
opprettholde høye
standarder
for
ansvarlig
forretningsdrift
og
selskapsstyring,
enten
Telenor
er
majoritets-
eller
minoritetseier.
Mer
informasjon
er
tilgjengelig
i
bærekraftsrapporten
og
rapporten
om
eierstyring
og
selskapsledelse.
Lederlønnsrapport
Styrets retningslinjer for kompensasjon til konsernledelsen
ble lagt frem
for generalforsamlingen 11. mai 2022. Telenors lederlønnsrapport
for
2022 publiseres som et eget dokument, tilgjengelig
på Telenor.com.
Generalforsamlingen godkjente styrets policy for godtgjørelse
til
konsernledelsen og godkjente retningslinjene for aksjerelaterte
insentiver. For referat fra generalforsamlingen i 2022,
se Telenor.com.
Det er styrets vurdering at gjennomføringen er i tråd med
Telenors
interne retningslinjer og norske myndigheters retningslinjer
Åpenhetsloven
i Norge
En viktig utvikling i 2022 var at åpenhetsloven trådte
i kraft. Målet med
loven er å fremme virksomheters respekt for menneskerettigheter
og
anstendige arbeidsforhold i forbindelse med driften
og
leverandørkjedene. Loven pålegger selskapene å utføre
aktsomhetsvurderinger for å undersøke sannsynligheten
for at driften
har negative konsekvenser for grunnleggende menneskerettigheter
og
anstendige arbeidsforhold, i leverandørkjeden og i
andre
forretningsforhold. I tillegg har selskapene en plikt
til å gi allmennheten
informasjon og offentliggjøre en redegjørelse av selskapenes
aktsomhetsvurdering og gjøre den lett tilgjengelig.
Telenor gjorde flere
forberedelser før loven trådte i kraft: Selskapet hadde
dialog med svært
mange interessenter for å gi innspill, få avklaringer
og tilpasse
forventningene; utførte en gap-analyse for å undersøke
i hvilken grad
Telenor-konsernet er forberedt på den nye loven;
satte opp en intern
kryssfunksjonell arbeidsgruppe for å styrke samarbeid,
koordinasjon og
forberedelse; og økte bevisstheten hos nøkkelleverandører
gjennom
dialog, presentasjoner og arbeidsgrupper.
I samsvar med lovens krav offentliggjør Telenor en redegjørelse
for sine
aktsomhetsvurderinger i bærekraftsrapporten (side: 48).
Telenors bærekraftsrapport
Telenors agenda for ansvarlig forretningsdrift og resultater
for
miljø,
sosiale
forhold
og
selskapsstyring
er
videre
beskrevet i bærekraftsrapporten
for 2022 (page
31). Telenor
utgir denne
rapporten
om bærekraft
i tråd
med kravene
i
regnskapsloven § 3-3c og EU-direktivet om
offentliggjøring
av ikke-finansielle opplysninger (EU NFRD 2014/95).
Telenor Norden
Norden
er
et
av
de
mest
attraktive
markedene
for
telekommunikasjon i verden.
For Telenor er
vekstformelen
basert
på
selskapets
tradisjon
for
å
skape
verdi
for
kundene.
Gjennom 2022
har Telenor
bygget
videre
på
sin
tillitsposisjon som leverandør av kommunikasjonsløsninger
for å skape verdi
for kundene gjennom tilleggstjenester
på
toppen av konnektiviteten.
I 2022 styrket
Telenor den nordiske regionale
organisasjon
for å drive det regionale
samarbeidet, effektiviseringstiltak
og å flytte viktige beslutninger nærmere kundene.
De fire forretningsenhetene i Norden er:
●
Telenor
Norge,
som
er
den
ledende
telekommunikasjonsoperatøren i Norge og ble
for
femte år på rad kåret til Norges raskeste
mobilnett
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 13
av
Ookla
i
deres
Speedtest-kåring
i
2022.
Selskapet
leverer
tjenester
som
fast-
og
mobiltelefoni, bredbånd og
data til privatkunder
og
bedrifter i tillegg til engrossalg.
●
Telenor
Sverige
er
Sveriges
tredje
største
mobiloperatør
og
leverandør
av
bredbånd
til
svenske forbrukere.
●
Telenor
Danmark
er
den
nest
største
operatøren
for mobil og bredbånd i det danske markedet.
●
DNA er den tredje største operatøren for mobil og
bredbånd på det finske markedet.
Strategien for vekst i
Norden ble utformet i 2022
basert på
to
hovedelementer.
Det
første
er
vektlegging
av
kommunikasjonstjenester
som
kjernevirksomhet.
Telenor
ser
muligheter
for
lønnsom
vekst
ved
å
levere
trygge
og
pålitelige
kommunikasjonstjenester
på
en
effektiv
måte
i
alle
segmenter,
både
mobilt
og
fast.
Telenors
høye
investeringsnivå
i
2022
var
drevet
av
5G-utrulling
i
de
nordiske markedene.
Det andre elementet er
å tilby tilleggstjenester som skaper
verdi
for
kundene,
som
skytjenester,
forsikring
og
blokkering av svindel
og skadelig aktivitet på
nett og telefon
både for enkeltkunder
og bedrifter. Tilleggstjenester
gir et
vekstpotensial
og
mulighet
til
å
beskytte
kjernevirksomheten.
Telenor
vil
fortsette
å
utvikle
merkevaren
og
distribusjonen
slik
at
selskapet
kan
introdusere nye tjenester
sammen med partnere
og skape
merverdi
for
kundene.
Slik
kan
Telenor
skille
seg
ut
og
bevare lederposisjonen i markeder med sterk konkurranse.
2022
viste
hvilke
muligheter
som
ligger
i
disse
tjenestetilbudene. Sammen
med høyere
roaminginntekter
og
større
abonnentbaser
i
Finland
og
Sverige,
bidro
tilleggstjenester
til
Telenors
vekst
i
regionen.
Nær
20
prosent av
inntektene fra
mobiltjenester i
Norden kom
fra
tjenester
på
toppen
av
konnektiviteten.
I
Norge
var
sikkerhetstjenester
en
viktig
driver
for
denne
veksten,
og
det nye, nordiske oppsettet i Telenor er satt opp til å utvide
disse tilbudene på regionalt nivå på kort sikt.
På lengre sikt
tror Telenor
også at
digitalisering i
større tempo
vil skape
nye
vekstmuligheter
i
bedriftskundesegmentet,
for
eksempel innenfor private
nettverk, programvaredefinerte
nettverk og sikkerhet.
Telenors ambisjon
er å
bli den
foretrukne leverandøren
til
kunder
i
Norden
samtidig
som
det
leverer
lønnsom
vekst
gjennom
fortsatt
modernisering
og
synergier
på
tvers
av
land. Den nye strategien setter selskapet
i stand til å levere
på
dette.
I
løpet
av
2022
nådde
Telenor
en
betydelig
moderniseringsmilepæl
ved
å
fullføre
avviklingen
av
kobbernettet
i
Norge
og
overføre
alle
egne
kunder
til
tjenester
basert
på
fiber
og
andre
moderne
internettløsninger. Lønnsom vekst er resultatet
av Telenors
evne
til
å
utvikle,
drifte
og
selge
trygge
og
pålitelige
tjenester til forbrukere i Norden.
Telenor Asia
Siden 1990-tallet
da Telenor
satte opp
sitt første
asiatiske
foretak i Bangladesh,
har regionen vært en
vekstmotor for
Telenor
og
har
bidratt
til
å
skape
betydelige
verdier
for
Telenors aksjonærer.
Veksten i
regionen har
avtatt de
siste årene,
men med
en
befolkning på en
halv milliard
mennesker på
tvers av disse
markedene er det fortsatt mer
enn 150 millioner mennesker
uten tilgang til grunnleggende kommunikasjonstjenester. Å
øke
databruk
og
akselerere
digitalisering
representerer
vekstpotensial for Telenor i Asia.
I løpet av 2022 har
Telenor
hatt høy tosifret datavekst i
Bangladesh og Pakistan, og
det
er
ytterligere
rom for
å
øke inntektene
på
dette området.
Telenor
er
underrepresentert
i
bedriftsmarkedet
i
de
asiatiske
markedene,
og
dette
segmentet
byr
også
på
muligheter for tosifret vekst.
Siden
2020
har
Telenors
Asia-enhet,
med
hovedkvarter
i
Singapore,
arbeidet
med
en
ambisiøs
agenda
med
sammenslåinger
og
oppkjøp.
I
markeder
med
høy
konkurranse,
som
i
Thailand
og
Malaysia,
har
Telenor
inngått
partnerskap
for
å
styrke
konkurranseposisjonen,
redusere risiko, og
legge grunnlaget for
mer lønnsom vekst.
I
2022
ble
CelcomDigi
etablert
gjennom
tidenes
største
sammenslåing
i
Malaysia
og
en
av
de
største
sammenslåingene i Sørøst-Asias historie. I
Thailand ble den
planlagte fusjonen av True
og dtac fullført 1. mars
2023, og
som
skapte
en
ledende
telekommunikasjons-
og
teknologiaktør
i
Thailand
gjennom
den
største
telekommunikasjonsfusjonen
i
Sørøst-Asia
noensinne.
Begge
disse
transaksjonene
vil
gi
betydelige
inntekts-
og
kostnadssynergier,
og
bidra
til
økt
verdi
og kontantstrøm
over tid.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 14
Strategien som Telenor lanserte i 2022, setter Telenor Asia
i posisjon
til å
utnytte mulighetene
i regionen
og samtidig
håndtere et stadig mer komplekst
risikobilde. For å utnytte
hele
potensialet
til
porteføljen
i
Asia
og
kunne
gjøre
potensielle
strukturelle
endringer
på
regionalt
nivå
vil
konsernet
utvikle
de
asiatiske
eiendelene
mer
uavhengig
fra
Telenors
virksomhet
i
Norden.
I
noen
markeder
går
Telenor
inn
i
samarbeid
med
ledende
regionale
telekommunikasjonsaktører
for
å
oppnå
skalafordeler
og
sterke posisjoner.
Telenors virksomhet
bygger fortsatt
på
en
forpliktelse
til
ansvarlig
forretningsdrift
i
hele
porteføljen.
Telenors
telekommunikasjonsportefølje
i
Asia
består
av
følgende selskap fra 2023:
●
Grameenphone
er
den
største
mobiloperatøren
i
Bangladesh
og
tilbyr
taleanrop,
data
og
flere
fordelaktige
tjenester
til
kunder
gjennom
kontraktsabonnement
og
forhåndsbetalte
kontantkort.
●
Telenor Pakistan er den nest største mobiloperatøren
i Pakistan målt i abonnementsbase, og
tilbyr taleanrop
og datatjenester hovedsakelig til kontantkortkunder.
●
CelcomDigi
er
Malaysias
største
telekommunikasjonsselskap
og
ble
etablert
gjennom
en sammenslåing
i 2022
som kombinerer
styrkene til
Celcom og
Digi for
å oppfylle
de digitale
behovene til
flere
enn
20 millioner
forbrukere
i
tillegg
til
små
og
mellomstore bedrifter og store bedrifter i landet.
●
True Corporation er
et ledende telekommunikasjons-
og teknologiselskap med
63 millioner kunder på
tvers
av mobil,
bredbånd og
TV i
Thailand som
ble etablert
gjennom sammenslåingen av True og dtac.
I
Myanmar
ble
Telenor
tvunget
til
å
forlate
landet
etter
et
militærkupp. Telenor
kunne ikke
fortsette driften
under et
regime i
konflikt med
selskapets
verdier, internasjonal
lov
og menneskerettigheter. De
ansattes sikkerhet var
en viktig
prioritet.
Å
selge
ble
ansett
som
alternativet
som
innebar
minst
negative
konsekvenser
for
de
ansatte,
kundene
og
samfunnet
som
helhet.
Salget
av
Telenor
Myanmar
ble
gjennomført
i
mars
2022.
Telenor
har
fortsatt
oppfølging
med sivilsamfunnsorganisasjoner både som en del av egne
læringsprosesser
og
gjennom
Norges
nasjonale
kontaktpunkt
(NCP)
for
Organisasjonen
for
økonomisk
samarbeid og utvikling (OECD).
Asia fortsetter å være en region i
rask utvikling, og Telenor
Asia
inngår
partnerskap
for
å
utnytte
vekstmuligheter
og
levere
på en
urokkelig ambisjon
om verdiskaping.
Telenor
styrker
sine
posisjoner
i
hvert
marked
for
å
skape
sterke
lokale
aktører.
Sammenslåingene
i
Malaysia
og
Thailands
skapte
to
nye
markedsledere.
I
Bangladesh
fortsetter
Grameenphone å opprettholde sin ledende posisjon. I 2022
påbegynte
Telenor
en
strategisk
gjennomgang
av
virksomheten
i
Pakistan
i
møte
med
et
utfordrende
forretningsmiljø.
De
nye
partnerskapene
Telenor
Asia
har
dannet
gjennom
sammenslåinger
gjør
det
mulig
for
selskapet
å
redusere
politisk
og
regulatorisk
risiko
i
regionen.
Den
mer
selvstendige
driften
av
Telenor
Asia
skaper
flere
strategiske
valgmuligheter
for
Telenor
i
fremtiden.
Telenors
ambisjon
er
å
øke
kontantstrømmen
fra Telenor Asia, med mål om en kontantstrøm på over fem
milliarder kroner i 2025.
Telenor Infrastruktur
Telenor
Infrastruktur
består
av
Telenors
passive
infrastruktur
i
Norden,
inkludert
hel-
og
deleide
telekommunikasjonstårn, fiberinfrastruktur
og datasentre.
Forretningsområdet
vil
prioritere
å
utvikle
det
fulle
potensialet
til
infrastrukturen
ved
å
satse
på
driftseffektivitet og nye inntektskilder.
Denne strukturen gir
Telenor mulighet til å trekke
inn eksterne partnere til både
å
finansiere og støtte verdiskapningen i eiendelene.
Infrastrukturmarkedet
i
Norden
har
digitaliserte
kundebaser,
tilgang
på
fornybar
energi
og
solide
økonomiske
forhold.
I
2022
har
det
vært
en
prioritet
å
utvikle og
kapitalisere på
disse eiendelene
gjennom vekst,
optimalisert drift og samarbeid.
I
oktober
2022
tok
Telenor
et
viktig
skritt
da
selskapet
annonserte
en
transaksjon
med
KKR,
et
globalt
investeringsselskap,
og
Oslo
Pensjonsforsikring
som
minoritetspartnere
i
salget
av
30
prosent
av
fibereiendelene
som
eies
av
Telenor
Fiber
AS.
Selskapet
eier
passive
fibereiendeler
i
Norge,
inkludert
130
000
km
med
kabler
som
kobler
sammen
flere
enn
560
000
husstander. Den avtalte salgsprisen gir en selskapsverdi på
36,1 milliarder, og
resulterte i salgsinntekter
på omtrent 10,8
milliarder kroner til Telenor.
Transaksjonen ble konkludert 1.
februar 2023.
I 2022
ble Telenor
det første
europeiske telekomselskapet
som
stengte
ned
kobbernettverket
sitt.
Det
gjør
at
selskapet kan redusere energibruken
i nettverket og tilby
et
bytte til moderne internettløsninger som kommer kundene
til gode.
Nedstengningen
av
kobberlinjene gjør
at
Telenor
kan
forenkle
infrastrukturposisjonen
sin,
levere
mer
energieffektive
tjenester
til
kundene
og
redusere
miljøpåvirkningen.
Når
telekomselskaper
blir
stadig
mer
digitale,
blir
passiv
infrastruktur
som
fiber,
tårn
og
datasentre
stadig
mer
frikoblet
fra
aktiv
infrastruktur,
som
antenner,
kjernenettverk
og
tjenesteplattformer.
Denne
utviklingen
har
gitt
Telenor
en
anledning
til
å
opprette
frittstående
virksomheter
som
tilbyr
tjenester
til
kunder
både
i
og
utenfor
Telenor.
Telenors
nye
struktur
og
strategi
gir
selskapet
mulighet
til
å
forbedre
virksomheten
videre
gjennom
å
effektivisere
driften
og
utforske
samarbeid
innenfor
alle
relevante
infrastrukturtyper.
Denne
tilnærmingen
gjør
at
Telenor
kan
maksimere
verdien
av
infrastrukturen.
Det
gjør
også
at
Telenor
kan
fortsette
å
bygge
og
utvikle
infrastruktur
for
å
levere
kommunikasjonstjenester
i
verdensklasse
som
kommer
kunder og samfunn i Norden til gode.
Fra
2023
kommer
Telenor
til
å
rapportere
den
heleide
nordiske
tårninfrastrukturen
som
et
separat
forretningsområde kalt Telenor Infrastruktur.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 15
Telenor Amp
Telenor
Amp
ble
etablert
i
2022
og
er
Telenors
spydspiss
innen
investeringer
og
partnerskap
som
går
utover
selskapet kjernevirksomhet.
Telenor Amp
skal skape
verdi
gjennom partnerskap og transaksjoner i tillegg til å forvalte
porteføljen
av
selskaper.
Telenor
Amp
investerer
i
og
bygger
nordiske
vekstselskaper
sammen
med
partnere
i
markedssegmenter
der
Telenor
kan
utgjøre
en
positiv
forskjell som
eier. Telenor
Amp skal
etablere en
portefølje
av
selskaper
som
er
eid
sammen
med
finansielle
eller
industrielle
partnere
som
bygger
på
Telenors
nåværende
portefølje
av
selskaper
innen
områder
som
tingenes
internett,
maritim
kommunikasjon,
satellitter,
underholdningsdistribusjon og rubrikkannonser.
Formålet
er
å
skape
verdi
for
Telenor
gjennom
å
bygge
verdifulle selskaper
sammen med
partnere som
genererer
inntekter
for
alle
aksjonærer
og
bidrar
til
økt
innovasjon
gjennom for eksempel å investere mer i
tingenes internett,
cybersikkerhet
og
kommunikasjonsprogramvare.
Telenor
Amp vil gjøre at
Telenor kan ta del
i den neste vekstbølgen
som blir
drevet av teknologiske
fremskritt innen
nettverk og
databehandling.
Selskapet
vil
investere
i
områder
hvor
Telenor har relevant kompetanse og et konkurransemessig
eller teknologisk fortrinn.
I
løpet
av
2022
fortsatte
veksttrenden
innenfor
tjenester
som
ligger
tett
på
Telenors
mobil-
og
fastnett,
deriblant
sikkerhetstjenester
og tingenes
internett.
Telenor Amp
vil
satse
på
å
utvikle
en
nordisk
lederposisjon
innenfor
tjenester på disse områdene. Begge er attraktive markeder
med
tosifret
vekst
hvor
Telenor
har
både
erfaring
og
kompetanse som kan bidra til verdiskapning.
Telenor ønsker å
oppnå vekst innenfor
disse områdene på
mellomlang
sikt
fra
2023
til
2025.
Mens
Telenor
utforsker
nye
muligheter
for
videre
fremskritt
i
telekommunikasjonsbransjen, vil selskapet
være åpent
for
å
samarbeide
med
sterke
partnere.
Telenor
Amps
tilnærming
er
å
skape
mer
verdier
med
begrensede
finansieringskrav gjennom
partnerskap
eller avhending
av
eiendeler
utenfor
kjernevirksomheten.
Porteføljen
forvaltes
og
utvikles
for
å
sikre
at
Telenor
er
investert
i
fremtidsrettede
teknologier,
skaper
merverdi
og
tilbyr
attraktive muligheter for mulige partnere.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 16
I 2022
leverte Telenor
et rekordhøyt
resultat etter
skatt til
aksjonærene i
Telenor ASA
på 45
milliarder kroner,
sterkt
påvirket
av
gevinsten
på
33
milliarder
kroner
fra
sammenslåingen av Digi
og Celcom i
Malaysia. Resultat
fra
videreført
virksomhet
var
forbedret
sammenlignet
med
året
før
til
tross
for
høye
energikostnader
og
global
makroøkonomisk
ustabilitet.
Fremleggelsen
av
en
ny
strategi i september
var en
viktig hendelse
for Telenor,
og
selskapet leverte på de strategiske
ambisjonene gjennom å
nå
flere
milepæler
inkludert
fullføringen
av
sammenslåingen av Digi
og Celcom i
Malaysia og salget
av
30 prosent av Telenor Fiber AS i Norge.
Driftsinntekter
I
2022
var
driftsinntektene
på
99
milliarder
kroner,
som
tilsvarer en økning
på 1,8 milliarder kroner
eller 2 prosent fra
2021. Rapporterte tjenesteinntekter økte med 3 prosent og
organiske tjenesteinntekter økte
med 2 prosent. Økningen
i
tjenesteinntekter
ble
i
stor
grad
drevet
av
vekst
i
mobiltjenester
i
Norden,
Bangladesh
og
Pakistan.
Den
nordiske
veksten
ble
drevet
av
økende
etterspørsel
etter
tilleggstjenester,
høyere
roaminginntekter
og
økte
kundebaser i Sverige og Finland.
Driftskostnader
Driftskostnadene
(opex)
økte
med
1,3
milliarder
kroner.
Organiske
driftskostnader
økte
med
1,5
milliarder
kroner,
som
tilsvarer
5
prosent.
Økningen
skyldes
i
hovedsak
høyere
energikostnader,
økte
salgs-
og
markedsføringskostnader og høyere prosjektkostnader.
EBITDA
Rapportert
EBITDA
før
andre
inntekter
og
kostnader
falt
med 0,3 milliarder kroner i 2022 til 42,4 milliarder kroner. På
organisk
basis
økte
EBITDA
før
andre
inntekter
og
kostnader
med
0,5
prosent,
som
tilsvarer
0,2
milliarder
kroner, til
42,4 milliarder
kroner. Avviklingen
av det
norske
kobbernettet,
økte
prosjektkostnader
og
høyere
energikostnader
hadde
en
negativ
effekt
på
EBITDA
på
rundt
5
prosentpoeng
i
2022.
Dette
ble
kompensert
av
høyere
inntekter
og
positive
engangseffekter
i
Pakistan,
Norge, Thailand og andre enheter.
Total EBITDA økte
med 2,2 milliarder
kroner og var
i tillegg
til
de
overnevnte
elementene
hovedsakelig
drevet
av
en
gevinst
på
1,7
milliarder
kroner
som
følge
av
salget
av
fastnetteiendeler utenfor
kjernevirksomheten i
Sverige og
bøter fra
det norske
konkurransetilsynet i
Norge i
2021 på
0,8 milliarder kroner.
Resultat etter skatt
Resultat
etter
skatt
for
aksjonærer
i
Telenor
ASA
var
på
44,9 milliarder kroner i
2022, en økning på
43,4 milliarder fra
2021.
Resultat
fra
avviklet
virksomhet
økte
med
38,3
milliarder kroner, hovedsakelig
på grunn av gevinst
ved salg
av
Digi
på
32,9
milliarder
og
nedskrivning
av
Telenor
Myanmar
foregående
år
på
6,5
milliarder
kroner.
Resultat
fra
videreført
virksomhet
var
13,7
milliarder
kroner,
en
økning på 4,9
milliarder fra foregående
år. Resultatet etter
skatt ble
påvirket av
gevinst ved
salg av
fastnetteiendeler
utenfor
kjernevirksomheten
i
Sverige
på
1,7
milliarder
norske
kroner,
delvis
oppveid
av
nedskrivning
av
Telenor
Pakistan
på
2,5
milliarder
kroner.
Telenor
hadde
en
netto
skatteinntekt grunnet positiv utvikling i en rettstvist i Norge
og realisering av
skattemessige tap ved
salg av aksjer
i Asia.
Fri kontantstrøm
Fri
kontantstrøm
for
året
var på
10,6
milliarder kroner.
Fri
kontantstrøm før fusjoner og overtakelser (M&A) var på 9,9
milliarder
kroner
understøttet
av
stabil
arbeidskapital
og
solid EBITDA til tross for inflasjonspress.
Fri
kontantstrøm
knyttet
til
M&A-aktiviteter
var
0,7
milliarder
kroner.
Innbetaling
fra
salg
av
eiendeler
utenfor
kjernevirksomheten i Sverige
og innbetaling av
siste avdrag
fra
salg
av
virksomhet
i
Sentral-
og
Øst-Europa
på
henholdsvis 2,9 milliarder kroner og
1,0 milliarder kroner ble
i stor
grad motvirket
av utbetaling
på 1,8
milliarder kroner
knyttet til
gjennomføringen av
sammenslåingen i
Malaysia
og
reduksjon
av
kontanter
på
netto
1,4
milliarder
kroner
knyttet
til
salget
av
Myanmar.
Negativ
kontantstrøm
fra
fusjonen i Malaysia
og salg av
Telenor Myanmar inkluderer
effekten av dekonsolidering av kontantbeholdningene.
Investeringer
Driftsinvesteringer
(CAPEX)
ikke
medregnet
lisenser
og
spektrum var
16,7 milliarder
kroner. Driftsinvesteringer
var
drevet
av
utrullingen
av
5G
i
Norden,
fiberinvesteringer
i
Norge og nettverksinvesteringer i Thailand. I 2022
utgjorde
investeringer 17
prosent av
inntektene, som
er tilsvarende
nivå som året før.
03
Resultat i 2022
Styrets
beretning
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 17
Finansiell
stilling
Ved
slutten
av
2022
var
totale
eiendeler
239,2
milliarder
kroner.
De
viktigste
endringene
i
løpet
av
2022
kom
som
følge
av
dekonsolideringen
av
Digi,
klassifiseringen
av
CelcomDigi
som
en
tilknyttet
virksomhet
og
positive
valutaeffekter.
Nettogjeld var 97,9 milliarder kroner ved utgangen av 2022,
en nedgang på 2,9 milliarder kroner
fra året før. Nedgangen
ble
i
hovedsak
drevet
av
positiv
fri
kontantstrøm
på
12,0
milliarder kroner, justert for salget av Telenor Myanmar, og
dekonsolideringen av Digi på 7,1 milliarder kroner. Disse
ble
delvis
oppveid
av
utbytte
til
aksjonærer
i
Telenor
ASA
på
13,0
milliarder
kroner
og
negative
valutakurseffekter
på
omtrent
5,0
milliarder
kroner.
Rentebærende
gjeld
ikke
medregnet
lisensforpliktelser
ble
redusert
med
9,3
milliarder
kroner.
Kontanter
og
kontantekvivalenter
gikk
ned med 5,3 milliarder kroner.
Gjeldsgraden per 31. desember 2022 var på 2,2x som utgjør
en
økning
på
0,1x
fra
31.
desember
2021.
Etter
dekonsolideringen
av
Digi
inkluderer
nå
definisjonen
av
gjeldsgraden
utbytte
fra
tilknyttede
selskaper
og
felleskontrollerte virksomheter.
Andre hendelser
Den
30.
november
ble
sammenslåingen
av
telekommunikasjonsoperasjonene
til
Celcom
og
Digi
i
Malaysia
fullført.
Den
nyetablerte
enheten,
CelcomDigi, er
nå operativ.
I
løpet
av
året
ble
det
også
inngått
kraftkjøpsavtaler
for
Telenors virksomhet i
Norge og
Danmark. I
Norge signerte
Telenor en
10-årig kraftkjøpsavtale med
Hydro for
forsyning
av fornybar
energi til
Telenors norske
virksomhet. Kraften
skal generes
av et
vindparkanlegg i
Sverige. Byggingen
av
vindparken
er
godt
i
gang,
og
den
er
planlagt
ferdigstilt
i
november
2023.
I
Danmark
er
kraftkjøpsavtalen
også
10-
årig og basert på solenergi og vil drive nettverkene Telenor
drifter sammen med Telia.
Solparken er forventet
ferdigstilt
og operasjonell innen utgangen av 2024.
Utsikter
Telenor opprettholder sine ambisjoner frem mot 2025 som
ble lagt frem på kapitalmarkedsdagen i 2022. Selskapet har
et
mål
om
lønnsom
vekst
i
Norden,
med
en
mellomlangsiktig
ambisjon
om
å
levere
lav
til
middels
ensifret vekst i tjenesteinntekter og middels ensifret vekst
i
EBITDA.
For
2023
forventer
Telenor
lav
til
middels
ensifret
vekst
både
i
tjenesteinntekter
og
EBITDA
fra
Norden.
Driftsinvesteringer
i
Norden
forventes
å
utgjøre
rundt
17
prosent
av
inntektene.
Driftsinvesteringene
ventes
å
avta
de
neste
årene
som
følge
av
at
Telenor
har
et
mål
å
redusere nominelle nordiske driftsinvesteringer
med rundt
to milliarder kroner fra 2022 til 2025.
Telenors utbyttepolitikk er uendret fra foregående
periode,
med
sikte
på
årlig
vekst
i
ordinært
utbytte
per
aksje.
Selskapet
understreker igjen
at
utbyttet forventes
dekket
av
fri
kontantstrøm
i
2025.
Selskapets
utsikter
for
fri
kontantstrøm
ekskludert
M&A
og
nye
spektruminvesteringer
for
2023-2025
er
uendret
siden
kapitalmarkedsdagen.
Morselskapets
resultater
Telenor ASA er holdingselskapet i konsernet, og
inkluderer
konsernledelse,
konsernfunksjoner
og
en
forsknings-
og
utviklingsavdeling.
Inntektene
kommer
hovedsakelig
fra
salg
av
ulike
tjenester
til
konsernselskapene,
inkludert
konsulenttjenester
samt forskning-
og utviklingstjenester.
Kostnadene
i
morselskapet
kommer
hovedsakelig
fra
konsulentkostnader
knyttet
til
strategiske
prosjekter
på
konsernnivå, leie
av eiendom,
IT-drift og
vedlikehold kjøpt
fra
andre
konsernselskaper.
Telenor
ASA
har
en
finansfunksjon som håndterer hoveddelen av den eksterne
gjeldsfinansieringen
for
Telenor
og
gir
lån
og
garantier
til
konsernselskaper.
Avdelingen
håndterer
også
kontantbeholdningen i konsernet.
I 2022 var inntektene
i Telenor ASA på 871 millioner
kroner,
en
nedgang
fra
895
millioner
fra
2021,
mens
totale
driftskostnader
økte
med
63
millioner
kroner
til
1
602
millioner kroner i 2022.
I løpet
av året
ble rentebærende
gjeld redusert
fra 72 349
millioner
kroner
til
70 225
millioner
kroner
etter
nedbetalinger
på
500
millioner
euro,
delvis
motvirket
av
valutatap på 3,4 milliarder kroner.
Telenor ASAs resultat
etter skatt for
2022 var 5
776 millioner
kroner, etter
mottak av
konsernbidrag og
utbytte på
7 011
millioner kroner.
Disponering av årsresultatet for
2022
Styret foreslår følgende disponering:
5 776 millioner kroner
overføres
til
tilbakeholdt
overskudd.
Etter
denne
fordelingen,
og
etter
fradrag
av
aksjekapital,
har
Telenor
ASA en kapital på 96 459 millioner kroner.
Aksjonæravkastning
Telenors mål for aksjonærutbytte er en årlig vekst i
utbytte
per
aksje.
Utbetaling
av
utbytte
skjer
to
ganger
i
året.
Tilbakekjøp
av
egne
aksjer
eller
ekstraordinære
utbytter
vurderes fra sak til sak.
Basert
på
resultatene
i
løpet
av
året,
foreslår
styret
et
ordinært utbytte
på 13,2 milliarder
kroner, tilsvarende 9,40
per aksje for 2022, som skal vedtas av generalforsamlingen
10.
mai
2023.
Det
foreslåtte
utbyttet
skal
utbetales
i
to
omganger
på
5,00
kroner
og
4,40
kroner
per
aksje,
i
henholdsvis mai og oktober 2023.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 18
I
tillegg
avholdt
styret
i
Telenor
ASA
en
ekstraordinær
generalforsamling
26.
januar
2023
og
ba
generalforsamlingen
om
en
fullmakt
for
tilbakekjøp
av
aksjer. Forslaget
til fullmakt
for tilbakekjøp
av aksjer
er en
konsekvens
av
avtalen
om
å
selge
30
prosent
av
Telenor
Fiber AS, en transaksjon som er beskrevet
i børsmelding 7.
oktober
2022.
Transaksjonen
resulterte
i
et
proveny
på
omtrent
10,8
milliarder
kroner
for
Telenor,
hvorav
3,7
milliarder kroner vil bli brukt til tilbakekjøp av aksjer.
Forutsetning for fortsatt drift
Etter styrets syn har Telenor ASA en solid finansiell stilling.
I
tråd
med
Paragraf
3-3a
i
den
norske
regnskapsloven
bekrefter
styret
at
forutsetningen
for
fortsatt
drift
er
til
stede og
at regnskapet
er avlagt under
forutsetningen om
fortsatt drift.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 19
Risikostyring er helt
avgjørende for å
oppdage, vurdere og
håndtere
risiko
på
en
måte
som
bidrar
til
at
Telenor
kan
oppnå sine ambisjoner
og mål. Det
er også en
viktig del av
Telenors
forpliktelse
til
mer
allmenne
interessenter
som
påvirkes
av
selskapets
handlinger.
Risikostyring
er
en
integrert
del
av
forretningsdriften
i
alle
enheter
i
Telenor
ASA.
Se kapittel 10
i rapporten om
eierstyring og
selskapsledelse,
side 27 for mer informasjon om selskapets risikoprosess.
Fordi
Telenor
har
aktivitet
i
en
rekke
markeder,
er
det
mange
risikoer
som
kan
påvirke
driften
av
selskapet.
Selskapet prioriterer risiko basert på vesentlighetsanalyser
og ønsker å redusere risikoeksponeringen
til et akseptabelt
nivå. Telenor
har et
mål om
å skape
et konkurransedyktig
overskudd
med
et
akseptabelt
risikonivå.
Noen
av
de
viktigste risikoområdene trekkes frem nedenfor.
Geopolitisk
risiko
Telenor
har
operasjoner
i
markeder
som
påvirkes
av
geopolitisk
risiko
med
en
potensielt
negativ
innvirkning.
Krigen
i
Ukraina
har
ført
til
geopolitisk
usikkerhet
og
volatilitet
over
hele
verden.
Hvor
lenge
den
militære
konflikten vil vare, hvor store ringvirkninger den får, og hva
som blir utfallet, er svært vanskelig å
forutsi. Krigen bidro til
å
redusere
den
globale
økonomiske
veksten
i
2022,
energimangel
med
påfølgende
prisøkninger
og
stigende
inflasjon
generelt.
Videre
førte
den
til
høyere
risikoeksponering
på
ulike
områder,
blant
annet
forstyrrelser
i
forsyningskjeden,
større
trusler
mot
datasikkerheten, risiko for sabotasje på
kritisk infrastruktur
og
sanksjonsrisiko.
Høyere
inflasjon
og
en
svakere
økonomisk utvikling
som følge
av
krigen øker
risikoen for
en
potensiell
periode
med
økonomisk
nedgang
globalt
i
2023.
I
tillegg
har
handelsforholdet
mellom
USA
og
Kina
innvirkning
på
den
langsiktige
strategiske
risikoen
i
forsyningskjeden, og spenningene mellom landene har blitt
forverret i forbindelse med spørsmål om Taiwan.
Etter
COVID-19-pandemien
kan
makroøkonomisk
ustabilitet,
forsterket
av
høyere
strømpriser
og
inflasjon,
øke
risikoen
for
at
myndigheter
i
Telenors
asiatiske
markeder
fremsetter
ytterligere
finansielle,
regulatoriske
og skattemessige krav.
Disse
risikoene
krever
kontinuerlig
overvåkning
og
følges
opp tett.
Driftsrisiko
Forretningssikkerhet (cybersikkerhet og
fysisk sikkerhet)
Cyberangrep mot
Telenor kan føre
til tjenesteforstyrrelser
eller
tyveri
av
sensitiv
informasjon,
noe
som
kan
få
stor
innvirkning
på
Telenors
omdømme
og
økonomiske
resultater.
De
siste
årene
har
angrepene
blitt
flere,
mer
alvorlige
og
mer
sofistikerte.
Derfor
har
Telenor
lagt
betydelig innsats i å forsvare
seg mot denne risikoen ved
å
styrke evnen til
å oppdage og
håndtere hendelser som
truer
kunde-, eiendels- og tjenestesikkerheten. Dette
omfatter å
forbedre
datasikkerheten
og
kompetansen
i
både
teknologi, mennesker og prosesser,
inkludert å samarbeide
med partnere og forbedre
Telenors cyberforsvar og
evne til
å
oppdage
og
forebygge
risiko
mot
datasikkerheten
for
eiendeler og kunder.
En
hendelse
som
trolig
var
sabotasje
på
kritisk
infrastruktur, skjedde på gassrørledningene Nord
Stream 1
og 2 i
Østersjøen og viser
at fiendtlige
handlinger mot kritisk
infrastruktur er en
stadig mer aktuell
risiko. Telenor anser
at
konflikten
i
Ukraina
og
de
påfølgende
sanksjonene
mot
Russland
og Belarus
øker sannsynligheten
for dataangrep
mot vestlige
land og
kritisk infrastruktur.
Det kan
medføre
at
Telenor
blir
rammet
både
av
direkte
angrep
eller
av
utilsiktede
konsekvenser.
Telenor
fortsetter
å
følge
situasjonen tett og har økt beredskapen i tilfelle potensielle
angrep.
Leverandør- og leverandørkjederisiko
Telenor
er
avhengig
av
nøkkelleverandører
og
tredjepartsleverandører
for
levering
og
vedlikehold
av
utstyr
og
tjenester.
Forstyrrelser
i
forsyningskjeden,
for
eksempel
forbud
eller
sanksjoner
mot
leverandører
på
grunn av økende geopolitisk spenning, kan føre til
brudd på
konfidensialitet
og
integritet,
kan
påvirke
Telenors
omdømme
negativt
og
kan
ha
innvirkning
på
Telenors
innovasjons-
og
konkurranseevne.
Den
globale
mangelen
på
databrikker,
særlig
lavkostnadsbrikker
som
SIM-kort,
kan få følger for Telenors virksomhet.
Telenors strategi
går ut på
å bruke flere
leverandører og å
kjøpe produkter og tjenester fra leverandører basert både
i
Europa,
USA
og
Kina.
En
slik
strategi
med
bruk
av
flere
leverandører
begrenser
risikoene
som
oppstår
ved
avhengighet
av
én
enkelt
leverandør.
For
å
bøte
på
konsekvensene
av
databrikkemangel har
Telenor
gjort
en
iherdig innsats
for å sikre
seg en beholdning
av flere
typer
databrikker som
SIM-kort og
viktige reservedeler.
Telenor
vier
mer
oppmerksomhet
til
å
gjennomgå
og
følge
opp
04
Risiko
Styrets beretning
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 20
leverandørselskaper,
særlig
i
forbindelse
med
kritiske
kontrakter.
Leverandør-
og
leverandørkjederisiko
påvirker
også
Telenors risikoer
ved og
ambisjoner for
miljø-, sosiale-
og
forretningsetiske forhold. Se side 66
i bærekraftsrapporten
for mer informasjon om bærekraft i leverandørkjeden.
Global pandemi
Sykdommer som spres over landegrenser, slik som COVID-
19, utgjør en driftsrisiko for Telenor. Det kan påvirke helsen
og
sikkerheten
til
Telenors
ansatte.
Nedstengninger
og
andre
pandemitiltak
kan
også
føre
med
seg
betydelige
endringer
i
forbruk,
makroøkonomisk
utvikling,
kommersiell
aktivitet
og
bruksmønstre.
Andre
konsekvenser kan være forstyrrelser i forsyningskjeden for
utstyr og telefoner,
i vedlikehold av
infrastruktur og i tilgang
til ressurser.
Nettverk
Kvaliteten
og
påliteligheten
til
Telenors
telekommunikasjonstjenester avhenger av robustheten
og
stabiliteten
i
eget
nettverk
og
i
nettverkene
til
andre
tjenesteleverandører
som
selskapet
har
samtrafikk
med.
Disse
nettene
er
sårbare
for
tjenesteavbrudd,
datainnbrudd
eller
skade
fra
målrettede
og
avanserte
cyberangrep. Gjentatte, langvarige eller store feil i
nett eller
IT-systemer
kan
ha
en
negativ
innvirkning
på
Telenors
omdømme
og
økonomiske
resultat,
herunder
evnen
til
å
tiltrekke seg og beholde abonnenter.
Nye
teknologier
er
mer
robuste
i
møte
med
dataangrep.
Telenor
sikrer
bedre
nettverkskvalitet
ved
å
investere
i
bedre
reserveløsninger
og
robusthet
i
systemene
og
i
modernisering
av
utstyr
og
teknologi.
Slik
forlenger
selskapet levetiden til nettverkene.
Ansatte
Telenors
ansatte
og
deres
kompetanse
spiller
en
avgjørende
rolle for
å
nå selskapets
mål. Telenor
har som
ambisjon
å
fremme
en
læringskultur
ved
å
ta
i
bruk
utviklingsplaner
for
ansatte
og
følge
opp
strategiske
og
målrettede lærings- og
utviklingsaktiviteter. Det er
viktig for
Telenor
å
fremme
en
kultur
der
alle
føler
seg
i
stand
til
å
være
sitt
beste
og
å
tiltrekke
seg
og
beholde
talentfulle
ansatte
i
kritiske
roller
eller
med
kritiske
ferdigheter.
Dersom
selskapet
ikke
klarer
dette,
vil
det
kunne
ha
en
negativ innvirkning på evnen til å oppnå selskapets mål.
Ny teknologi og digitalisering
Ny
teknologi,
digitalisering
og
endret
forbrukeratferd
i
telekommunikasjonsbransjen
åpner
muligheter
for
nye
forretningsmodeller. Disse mulighetene fører
til strukturelle
endringer
og
større
bransjedynamikk.
Dersom
konsernet
ikke
reagerer
på
eller
oppfyller
behovene
som
oppstår
i
markedet,
kan
det
få
negative
konsekvenser
for
kundeforhold,
selskapets
posisjon
i
verdikjeden
og
tjenestetilbudet.
Telenor
har
iverksatt
en
viktig
moderniseringsplan
for
å
tilpasse seg, blant annet ved å
investere i videre opplæring
av organisasjonen og modernisering av sine nettverk.
Risiko for miljø-, sosiale- og
forretningsetiske forhold (ESG)
Personellsikkerhet
Ansatte
og
leverandører
som
er
involvert
i
Telenors
virksomhet, fortsetter å være eksponert for hendelser som
truer
helse
og
sikkerhet.
Risiko
i
forbindelse
med
trafikk,
nettverk,
utrullingsprosjekter
på
avsidesliggende
steder,
terrorisme,
naturkatastrofer
og
sosial
uro
er
fortsatt
relevante
for
Telenor,
særlig
i
selskapets
asiatiske
markeder.
Telenor
er
opptatt
av
å
gjøre
ansatte
og
leverandører
mer
bevisst
på
helse,
sikkerhet
og
personsikkerhet.
I
2022
fortsatte
forretningsenhetene
i
Asia
å
implementere
et
program
rettet
mot
å
forbedre
helse-
og
sikkerhetskompetanse,
sikkerhetskultur
og
ledelse på disse områdene.
Telenors
ambisjon
er
at
ingen
ansatte
eller
forretningspartnere
skader
seg,
og
at
helse,
sikkerhet
og
personsikkerhet er
fullstendig integrert i
virksomheten. Se
side 56 i bærekraftsrapporten for mer informasjon.
Klima og miljø
For
Telenor
kan
klimarelaterte
fysiske
risikoer,
som
ekstremvær
og
stigende
havnivå
føre
til
skade
på
kritisk
infrastruktur og utstyr. Blant
de klimarelaterte regulatoriske
risikoene
er
potensielt
høyere
driftsutgifter
på
grunn
av
økende klimaavgifter,
energiavgifter og
drivstoffavgifter. I
tillegg
kan
kapitalkostnadene
bli
høyere
på
grunn
av
krav
om
omstilling
til
bruk
av
fornybare
energikilder.
Storflommen
i
Pakistan
i
2022
er
en
indikasjon
på
at
naturkatastrofer vil skje
hyppigere de neste
årene. Se side
39 i bærekraftsrapporten for mer informasjon.
Menneskerettigheter
Arbeidet
med
de
mest
fremtredende
menneskerettighetsrisikoene
i
hele
Telenor-konsernet
handler
fortsatt
om
å
sikre
retten
til
personvern
og
ytringsfrihet,
overholde
arbeids-standarder
i
forsyningskjeden,
forebygge
barnearbeid,
sørge
for
trygghet
på
nettet,
hindre
diskriminering
og
respektere
eiendomsretten.
Det
først
skrittet
for
å
håndtere
disse
risikoene
går
ut
på
å
følge
interne
prosesser
basert
på
internasjonale
rammeverk som
FNs
veiledende
prinsipper
for
næringsliv
og
menneskerettigheter
(UN
Guiding
Principles on Business
and Human Rights).
Det er
iverksatt
andre
tiltak,
som
dialog
med
interessenter,
opplæring
og
kapasitetsbygging, for å
mitigere disse risikoene.
Se side 48
i bærekraftsrapporten for mer informasjon.
Personvern og beskyttelse av
personopplysninger
Personvernrisiko
handler
om
hvordan
Telenor
overholder
kundenes personvern slik de er pålagt av relevante
lover og
forskrifter
om
personvern.
Databehandling
i
strid
med
personvernlover
kan
straffes
med
betydelige
bøter.
Eksempler
på
slik
risiko
er
manglende
samtykke
fra
kundene
der
det
er
påkrevd,
manglende
vurdering
av
personvernkonsekvenser,
manglende
databehandlings-
avtaler, personvernrisiko i forbindelse med forespørsler fra
myndigheter
eller
mangel
på
tilstrekkelige
tekniske
og
organisatoriske tiltak for å sikre informasjonssikkerhet.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 21
Telenor
mitigerer
denne
risikoen
ved
blant
annet
å
gjennomføre
kontinuerlig
dialog
med
leverandører
for
å
overvåke disse risikoene, tilrettelegge for kunnskapsdeling
på
tvers
av
datterselskaper
og
grundig
overvåkning
av
modenhetsnivåene
innen
sikkerhet
og
personvern
i
alle
datterselskaper
sammen
med
oppfølgende
dialog.
Telenors
interne
prosesser
for
å
håndtere
myndighetsdirektiver
og
-forespørsler
styres
etter
internasjonale rammeverk,
som FNs
veiledende prinsipper
for næringsliv og menneskerettigheter.
Korrupsjonsrisiko
Korrupsjon
utgjør
en
trussel
mot
Telenors
virksomhet
og
samfunnene
hvor
selskapet
opererer.
Korrupsjon
undergraver
lovlig
forretningsaktivitet,
fører
til
konkurransevridning,
skader
omdømme
og
utsetter
enkeltpersoner
for
risiko.
Risiko
for
korrupsjon
omfatter
bestikkelser
og
kjøp
av
innflytelse.
Telenor
har
innført
et
risikobasert
etterlevelsesprogram
for
antikorrupsjonsarbeid
for
å
forhindre,
oppdage
og
motvirke korrupsjonsrisiko i alle
datterselskaper. Se side 64
i bærekraftsrapporten for mer informasjon.
Risiko knyttet til forretningsklima
Regulatorisk risiko
Driften
av
Telenor
er
underlagt
krav
i
bransjespesifikke
lover,
forskrifter
og
nasjonale
lisenser.
Utvikling
og
usikkerhet i lovgivningen kan påvirke konsernets resultater
og
forretningsutsikter.
Telenor-konsernet
er
avhengig
av
lisenser
og
tilgang
til
frekvensbånd
og
nummerressurser
for
å
tilby
telekommunikasjonstjenester.
Uforutsette
hendelser
kan
føre
til
forstyrrelser
i
utrullingsplanene
og
fare
for
at
Telenor
ikke
oppfyller
forpliktelsene
i
mobillisensene.
Risikoen
er
spesielt
høy
i
asiatiske
markeder
med
problemstillinger
knyttet
til
høye
frekvensbåndpriser,
skattetvister,
fornying
av
lisenser
og
generell uforutsigbarhet i forretningsklimaet.
Den
regulatoriske
risikoen
er
størst
i
mobilvirksomheten
i
Grameenphone
og
Telenor
Pakistan.
Grameenphones
virksomhet i Bangladesh står fortsatt overfor granskninger
fra
tilsynsmyndighetene
og
har
flere
uløste
tilsyns-
og
rettssaker.
Disse
risikoene
kan
føre
til
begrensinger
i
Grameenphones
kommersielle
handlefrihet,
kombinert
med finansielle
kostnader og
tap av
omdømme. I
Pakistan
blir
Telenor
fortsatt
utsatt
for
vilkårlige
tilsyn
og
uforutsigbar anvendelse av skattelovgivningen.
Telenor
er
forpliktet
til
å
jobbe
for
å
sikre
moderne
lovmessige
rammeverk
og
skatteregimer,
slik
at
alle
kan
nyte
godt
av
et
digitalt
samfunn.
Se
side
68
i
bærekraftrapporten for å få mer informasjon.
Spektrum
Tidspunktet
for
anskaffelser
av
spektrum,
prisnivået
og
innvirkningen
på
Telenors
markedsposisjoner
og
verdiskaping i de asiatiske markedene innebærer
en risiko.
Risiko
i
forbindelse
med
frekvensbånd
kan
ha
betydelig
økonomisk
innvirkning.
Denne
risikoen
skaper
usikkerhet
og utfordringer for nettverksinvesteringer.
Det er lav risiko
forbundet med spektrum i Norden.
Spesifikk håndtering
av frekvensbåndrisiko
blir utviklet
fra
sak
til
sak.
Telenor
støtter
opp
om
effektiv
bruk
av
radiofrekvenser
ved
økende
etterspørsel
etter
mobil
bredbåndskapasitet.
Finansiell
risiko
Valutarisiko
Omtrent 74 prosent av konsernets inntekter
skriver seg fra
forretningsdrift
med
andre
valutaer
enn
norske
kroner.
Valutasvingninger
påvirker
verdien
av
investeringer
i
utenlandske
operasjoner
når
finansregnskapet
omregnes
til
norske
kroner.
Telenor
arbeider
for
å
sikre
nettoinvesteringene i
utenlandske markeder
ved å
fordele
valutagjeld
på
grunnlag
av
relevante
markedsverdier
og
markedenes
ytelse.
De
viktigste
valutaene
for
Telenors
gjeld
er
euro,
amerikansk
dollar,
svensk
krone,
thailandsk
baht og malaysisk
ringgit. Valutarisiko oppstår
når Telenor
eller
et
av
datterselskapene
gjør
overføringer
eller
har
pengeposter i utenlandsk valuta. Kontantstrømmer knyttet
til forpliktelser i utenlandsk
valuta som utgjør 300 millioner
kroner eller mer, skal vurderes for sikring der det er mulig.
Kredittrisiko
Telenors kredittrisiko er
hovedsakelig knyttet til
utestående
kundefordringer,
innskudd
i
finansinstitusjoner
og
finansielle
derivater.
Kredittrisiko
i
forbindelse
med
kundefordringer
vurderes
å
være
begrenset
på
grunn
av
det
store
antallet
kunder
i
konsernets
kundebase.
Kredittrisiko
fra
finansielle
derivativer
og
kontantbeholdning
håndteres
gjennom
diversifisering,
intern risikovurdering og undersøkelse av kredittverdighet,
samt
gjennom verktøy
for å
begrense kredittrisiko.
I 2022
hadde
Telenor
ingen
kredittap
på
grunn
av
mislighold
fra
finansinstitusjoner.
Likviditetsrisiko
Likviditetsrisikoen er lav, og den finansielle fleksibiliteten er
sikret
gjennom
en
diversifisert
portefølje
av
finansieringskilder.
Telenor
legger
vekt
på
finansiell
fleksibilitet og minimerer likviditetsrisiko ved å sikre tilgang
til
en
diversifisert
portefølje
av
finansieringskilder,
både
kommiterte og ukommiterte. I
tråd med Telenors finansielle
retningslinjer
skal
Telenor
ha
tilstrekkelig
likviditet
til
å
dekke
forventede
operasjonelle
likviditetsbehov
for
12
måneder fremover.
Renterisiko
Telenor
eksponeres
for
rentesvingninger
som
følge
av
finansieringsaktivitet
og
likviditetsstyring.
I
henhold
til
Telenors
finansielle
retningslinjer
skal
andelen
av
fastrenten være mellom
30 og 70 prosent av
ekstern gjeld.
Andelen fastrente av
konsernets gjeld var
58 prosent per 31.
desember 2022. Risikoen styres
med både fast og
flytende
rente, ofte gjennom rentederivater.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 22
1.
Redegjørelse for eierstyring
og selskapsledelse
Styret anser god eierstyring og selskapsledelse som
avgjørende for å sikre størst mulig verdiskaping over tid
for selskapets aksjonærer, ansatte og andre interessenter.
Styret legger stor vekt på å opprettholde høye standarder
for eierstyring og selskapsledelse i alle deler av Telenor-
konsernet, i overensstemmelse med både norske og
internasjonalt anerkjente lover og standarder, herunder
siste versjon av den norske anbefalingen om eierstyring og
selskapsledelse (NUES-anbefalingen) fra 14. oktober 2021.
Telenors prinsipper
og praksis for
eierstyring
og
selskapsledelse
diskuteres
jevnlig og
gjennomgås
formelt
én gang i
året av styret
og av styrekomiteen
People and
Governance
Committee.
Styret forplikter
seg til disse
standardene
gjennom sitt
arbeid og sine
beslutningsprosesser.
Telenor ASA er et allmennaksjeselskap etablert etter norsk
lov med aksjer notert på Oslo Børs. Som aksjeutsteder er
Telenor underlagt norske børsregler, herunder de til
enhver tid gjeldende løpende forpliktelser for børsnoterte
selskaper fastsatt av Oslo Børs ASA. Videre er Telenor
underlagt de lover og regler som gjelder i alle land hvor
Telenor-konsernet driver virksomhet.
I denne delen av rapporten redegjøres det for hvordan
Telenor etterlever kravene til eierstyring og
selskapsledelse som fremgår av regnskapsloven § 3-3 b.
Fremstillingen er strukturert i henhold til NUES-
anbefalingen.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 1: ingen
2.
Virksomhet
Virksomhetsdefinisjon
Telenor
ASAs
vedtekter
angir
selskapets
virksomhet
i
punkt 3:
«Selskapets
virksomhet
er
å
drive
telekommunikasjonsvirksomhet og annen virksomhet
som
har sammenheng
med dette.
Virksomheten kan
utøves av
selskapet selv, av datterselskaper, eller gjennom deltakelse
i andre selskaper eller i samarbeid med andre.»
Vedtektene er offentlig tilgjengelig på Telenors nettside.
Mål, strategier og risikoprofil
Styret har
fastsatt tydelige
mål og strategiske
ambisjoner,
med
ansvarlig
forretningsdrift
som
et
fundament
for
Telenors
strategi.
Strategien
og
styrets
forpliktelse
til
ansvarlig
forretningsdrift
er
beskrevet
i
de
foregående
kapitlene
i
denne
rapporten
og
i
Telenors
bærekraftsrapport, som hvert år beskriver
Telenors arbeid
med og fremgang mot mål knyttet til ESG-rammeverket for
miljø, sosiale forhold og selskapsstyring (side 31).
Styret
evaluerer
løpende
mål
og
strategier
gjennom året,
og
det
evaluerer
risikoprofiler
to
ganger
i
året,
mens
styrekomiteen
Risk
and
Audit
Committee
vurderer
de
største
risikoene
hvert
kvartal.
Risikobildet
er
også
en
integrert
del
av
styrets
strategidiskusjoner
og
investeringsbeslutninger. Se
også delen av
rapporten som
omhandler risikostyring og internkontroll (side 19).
Telenors
rammeverk
for
eierstyring
og
selskapsledelse
Det
er
styrets
ansvar
å
sikre
at
Telenor
etterlever
internasjonalt anerkjente
prinsipper for
god eierstyring
og
selskapsledelse,
samt å
angi nødvendige
retningslinjer for
forvaltning
og
ledelse
av
selskapet.
Videre
overholder
styret
de samme
standardene
i
sitt
eget arbeid
og i
egne
beslutningsprosesser.
Styret
skal
også
sikre
at
Telenor
ivaretar
sitt
omdømme
overfor
eiere,
ansatte,
kunder,
omverdenen og finansmarkedet.
Telenor-konsernets
styringsprinsipper
beskriver
prinsippene
for
eierstyring
og
selskapsledelse
i
virksomheten
til
Telenor
Group
og
de
viktigste
styringsorganene
i
Telenor
ASA,
samhandlingen
mellom
Telenor
ASA
og
de
ulike
forretningsområdene,
og
med
selskapene
som
Telenor
er
minoritetseier
i.
Videre
beskrives
prinsippene
for
eierstyring
og
selskapsledelse
knyttet til sentrale globale
prosesser som strategi, finansiell
rapportering,
prognostisering
og
gjennomgang
av
forretningsenhetene.
Telenor
jobber
kontinuerlig
med
å
forbedre
rammeverket
for
eierstyring
og
selskapsledelse
og
for
å
sørge
for
at
policyer,
opplæring
og
kontrollmekanismer
i
tilstrekkelig
grad sikrer at hensynet til konsernets interessenter blir tatt
med
i
betraktning
i
beslutningsprosessene.
I
2022
ble
det
utviklet
et
revidert
rammeverk
for
eierstyring
og
selskapsledelse
med
nye
mekanismer
tilpasset
et
fornyet
Telenor,
med
en
tydelig
rolle
for
hovedkontoret
og
fire
forretningsområder.
God
eierstyring
og
selskapsledelse
i
tråd
med
norske
og
internasjonale
lover,
samt
allment
aksepterte
regler
og
retningslinjer,
er
avgjørende
for
virksomhetens
integritet
05
Rapport om
eierstyring og
s
elskapsledelse
Styrets beretning
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 23
og
for
å
sikre
størst
mulig
verdiskaping
over
tid.
Styret
legger stor vekt
på å implementere
en høy etisk
standard i
alle deler av
Telenor-konsernet, og dette
fortsetter å være
et
viktig
satsingsområde
for
styret.
Telenors
Code
of
Conduct
(Telenors
etiske
retningslinjer)
fremhever
selskapets grunnverdier
og etiske
retningslinjer, og
utgjør
et
viktig
fundament
for
eierstyring
og
selskapsledelse
i
konsernet
som
bidrar
til
å
opprettholde
en
sunn
bedriftskultur
og
fremme
etisk
atferd.
De
etiske
retningslinjene
eies
og
godkjennes
av
styret.
Alle
ansatte
må
hvert
år
gjennomføre
et
oppdatert
e-læringsprogram
med
dilemmatrening
før
de
kan
signere
Telenors
etiske
retningslinjer.
Styret
legger
stor
vekt
på
åpenhet
og
tillitsbasert
samarbeid
mellom
parter
og
interessenter
i
Telenor-
konsernet:
eierne,
bedriftsforsamlingen,
styret
og
konsernledelsen,
partnere,
ansatte,
kunder,
leverandører,
kreditorer, offentlige myndigheter og samfunnet generelt.
Telenors styringsdokumenter er
vedtatt og
implementert i
Telenor
ASA
og i
alle
datterselskaper som
er
direkte eller
indirekte kontrollert av Telenor
ASA som definert i Telenors
styringsprinsipper.
Selskaper
som
er
notert
på
børs
skal
følge
de
kravene
som
gjelder
for
børsnoterte
selskaper
i
den relevante jurisdiksjonen. For
selskaper som Telenor
har
minoritetsandeler i stilles
det krav om at
selskapene følger
gjeldende lover
og regler,
samt et
risikobasert rammeverk
for
eierstyring
og
selskapsledelse
i
samsvar
med
internasjonalt
anerkjente
standarder.
Å
sikre
slike
standarder i selskapenes interne rammeverk
for eierstyring
og
selskapsledelse
har
vært
prioritert
i
forbindelse
med
arbeidet med
fusjonene av
Telenors virksomhet
i Malaysia
og Thailand.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 2:
ingen
3.
Selskapskapital og utbytte
Aksjekapital
Telenors aksjekapital
fremgår av
punkt 4 i
selskapets
vedtekter.
Selskapets
aksjekapital
ved utgangen
av 2022 er
8 396 748
198 kroner
fordelt på 1
399 458 033
aksjer, hvor
pålydende
er 6,00 kroner.
Ved generalforsamlingen
11. mai 2022
ble styret
gitt fullmakt,
i henhold
til allmennaksjeloven
§ 9-4, til
å kjøpe opp
10 000 000
av sine egne
aksjer pålydende
60 000 000
kroner, som
tilsvarer omtrent
0,7 prosent
av
selskapets aksjekapital.
Fullmakten ble
gitt for å
sikre at
selskapet oppfyller
sine forpliktelser
i henhold
til
langtidsinsentivprogrammet
for konsernledelsen
og i
forbindelse
med Telenors
aksjekjøpsordning
for ansatte
(ESP).
Per 31. desember
2022
hadde totalt
469 550 aksjer
blitt kjøpt
og distribuert
til ansatte under
denne fullmakten.
I første kvartal
i 2022 ble
338 977 egne
aksjer ervervet
til
ESP-programmet
i henhold
til fullmakt
fra
generalforsamlingen
i 2021. Det
totale antallet
aksjer
ervervet i
2022 utgjorde
dermed 808
527.
Det ble avholdt
en ekstraordinær
generalforsamling
26.
januar 2023,
hvor styret
fikk fullmakt
til å erverve
inntil 47
000 000 egne
aksjer pålydende
NOK 282 000
000, som
tilsvarer
ca. 3.4 prosent
av selskapets
aksjekapital.
Fullmakten
er begrenset
til maksimalt
4.3 milliarder
kroner
og er gyldig
til 31. desember
2023. Formålet
med
tilbakekjøpsfullmakten
er å kompensere
for økte
minoritetsinteresser
som skapes
ved salg av
30 prosent
av
aksjeposten
i den norske
fibervirksomheten.
Egenkapital
Telenor anser
konsernets
egenkapital
for å være
på et riktig
nivå ut fra
selskapets mål,
strategi og
risikoprofil.
Telenors
mål er å skape
verdier for
eierne og interessentene.
Det
innebærer
at selskapet
arbeider kontinuerlig
for at
egenkapitalen
skal være tilpasset
selskapets
mål, strategi
og risikoprofil.
Styret har
utarbeidet
retningslinjer
for utbytte
som danner
grunnlaget
for forslag
til utbetaling
av utbytte
som fremmes
for generalforsamlingen.
Styret mener
Telenor er
best tjent
med å legge
opp til langsiktige
og forutsigbare
retningslinjer
for utbytte.
Dette er i
tråd med målet
om å gi aksjonærene
en investeringsavkastning
som minst
tilsvarer
avkastningen
på alternative
investeringer
med tilsvarende
risikoprofil.
Avkastningen
skal komme i
form av kontantutbytte
og/eller
tilbakekjøp
av egne aksjer
hvis det er
aktuelt, samt
økt
aksjeverdi.
Telenors målsetting
er å levere
årlig vekst
i ordinært
utbytte
per aksje.
Telenor betaler
halvårlige
utbytter. I
tillegg vil
kjøp
av egne aksjer
og/eller ekstraordinært
utbytte vurderes
i
enkelte tilfeller.
Allmennaksjeloven
åpner for at
styret kan
fastslå utbytteutbetalinger
etter fullmakt
fra
generalforsamlingen.
En slik fullmakt
kan bare gis
for
perioden
frem til neste
ordinære generalforsamling,
og
utbyttet må
bare fordeles
på grunnlag
av selskapets
siste
godkjente
årsregnskap.
Generalforsamlingen
fatter vedtak
om utbetaling
av utbytte
etter innstilling
fra styret.
Generalforsamlingen
vedtok
11. mai 2022
et ordinært
utbytte på
9,30 kroner
per aksje,
noe som tilsvarer
en økning på
3 prosent
per aksje gjennom
fjoråret.
Styret i Telenor
vil foreslå
et utbytte
på 9,40 kroner
per
aksje for
regnskapsåret
2022 på den
ordinære
generalforsamlingen
i mai 2023.
Utbyttet blir
delt i to
transjer på
5,00 kroner
og 4,40 kroner
per aksje,
som
betales ut
i henholdsvis
mai og oktober
2023. De to
transjene vil
ha separate
eks. utbyttedatoer
og
eierregistreringsdatoer.
Det foreslåtte
utbyttet per
aksje er
en prosent
høyere enn
utbyttet per
aksje som ble
betalt ut i
2022.
Avvik fra NUES-anbefalingen
punkt 3:
I
henhold
til
NUES-anbefalingen
bør
en
styrefullmakt
til
å
forhøye
aksjekapitalen
eller
erverve
egne
aksjer
gjelde
et
definert
formål.
En
slik
styrefullmakt
bør
ikke
vare
lenger
enn
frem
til
neste
ordinære
generalforsamling.
I
den
ekstraordinære
generalforsamlingen
avholdt
26.
januar
2023 fikk styret fullmakt til å erverve egne aksjer frem til 31.
desember
2023.
Bakgrunnen
for
at
fullmakten
ikke
var
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 24
tidsbegrenset
frem
til
neste
ordinære
generalforsamling
var å gi tilstrekkelig tid til å gjennomføre kjøpet i henhold til
fullmakten.
4.
Likebehandling av aksjeeiere
En aksjeklasse med like rettigheter
Styret
slutter
seg
til
prinsippene
om
åpenhet
og
likebehandling
av
alle
aksjonærer.
Telenor
har
kun
én
aksjeklasse.
I
selskapets
vedtekter
er
det
ingen
restriksjoner
på
stemmeretten.
Alle
aksjonærer
har
de
samme rettighetene.
Generalforsamlingen kan gi
styret fullmakt til
å kjøpe egne
aksjer. I
henhold til slike
fullmakter har styret
stått fritt til
å
bestemme
om
og
hvordan
slikt
tilbakekjøp
av
aksjer
skal
skje, innenfor rammen av gjeldende lovgivning, forutsatt at
de generelle
prinsippene om likebehandling
av aksjonærer
etterleves.
Alle
tilbakekjøp
har
blitt
gjennomført
på
markedsplasser
hvor
Telenors
aksjer
omsettes
og
til
gjeldende markedspris.
Den norske stat som hovedaksjonær
Den
norske
stat
er
hovedaksjonær
i
Telenor,
med
en
eierandel
på
53,97 prosent
av
Telenors
aksjer
per
31. desember
2022.
Eierskapet
forvaltes
av
Nærings-
og
fiskeridepartementet. Den
norske staten
legger vekt
på at
delvis statseide
selskaper skal etterleve
prinsipper for god
eierstyring
og
selskapsledelse.
Statens
aktive
eierskapsutøvelse
er
underlagt
norsk
selskapslovgivning
og
allment
aksepterte
prinsipper
for
utøvelse
av
god
eierstyring og selskapsledelse. Dette innebærer at styret er
ansvarlig for å
vurdere hvilke forventninger
aksjonærer og
andre
har
til
selskapet,
og
for
å
oppnå
de
forretningsmessige
målene
styret
mener
er
hensiktsmessige. Mer informasjon om forvaltningen av den
norske
statens
eierskapsinteresser
og
regjeringens
eierskapspolitikk er tilgjengelig på regjeringens nettsider.
Økning i aksjekapital
Telenor praktiserer prinsippet
om at enhver beslutning
om
å fravike eksisterende
aksjonærers fortrinnsrett til å
tegne
aksjer
ved en
økning i
aksjekapitalen
bør begrunnes.
Hvis
styret vedtar å gjennomføre
en kapitalforhøyelse og
fravike
eksisterende
aksjonærers
fortrinnsrett
på
grunnlag
av
et
mandat gitt til styret, skal begrunnelsen offentliggjøres i en
børsmelding i forbindelse med økningen i aksjekapitalen.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 4: ingen
5.
Aksjer og
omsettelighet
Telenors
aksjer
er
notert
på
Oslo
Børs
og
er
fritt
omsettelige. Telenor har
én aksjeklasse, og
hver aksje gir
én
stemme
på
generalforsamlingen.
Aksjene
har
ingen
omsetningsbegrensninger
i
form
av
styresamtykke
eller
eierbegrensninger.
Vedtektene
for
Telenor
ASA
inneholder
ingen
begrensninger
for
omsettelighet
eller
stemmerettigheter,
og alle aksjer gir de samme rettighetene.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 5: ingen.
6.
G
eneralfo
rsamling
Generalforsamlingen
er selskapets
øverste styringsorgan.
Generalforsamlingen
vedtar selskapets
vedtekter og
utgjør
den sentrale
møteplassen
mellom aksjonærer,
tillitsvalgte
og ledelse.
Telenor oppfordrer
alle aksjonærer
til å utøve
sine
rettigheter
ved å avgi
stemme på generalforsamlingen.
Innkalling
til generalforsamling
blir offentliggjort
sammen
med alle
relevante dokumenter
på Telenors
nettsted senest
21 dager før
generalforsamlingsdatoen.
Innkallingen
inneholder
prosedyrer
for å avgi
stemme og instruksjoner
for aksjeeiere
som ønsker
å fremme forslag
til vedtak.
For at
aksjonærene
skal kunne
ta stilling
til alle saker
som skal
behandles
på generalforsamlingen,
skal utkast
til vedtak
og
underlagsinformasjon
som sendes
ut, være detaljerte
og
omfattende.
I henhold til
vedtektene trenger
ikke
dokumenter
som gjelder
saker på generalforsamlingens
dagsorden,
herunder dokumenter
som i henhold
til lov skal
omfattes av
innkallingen,
å sendes til
aksjonærene
dersom
dokumentene
er tilgjengelige
på Telenors
nettsted. En
aksjonær kan
likevel kreve
å få slike
dokumenter
tilsendt.
Aksjonærene
kan stemme
separat over
hvert punkt
på
agendaen og
på hver enkelt
kandidat som
er nominert
til
valg til selskapets
organer.
I henhold
til vedtektene
skal generalforsamlingen
avholdes
årlig innen
utgangen av
juni. Generalforsamlingen
skal
behandle følgende
saker, som
angitt i vedtektenes
punkt 8:
●
godkjennelse
av finansregnskapet
og årsberetning,
herunder utdeling
av utbytte
●
andre saker
som etter
lov eller
vedtekter hører
under
generalforsamlingen
Aksjonærer
som ønsker
å møte på generalforsamlingen,
må
etter styrets
nærmere beslutning
melde dette
til Telenor
på
forhånd.
Fristen for
å melde dette
kan være opptil
fem
dager før
generalforsamlingen,
som presisert
i tredje avsnitt
i vedtektenes
punkt 8. I
2022 var fristen
to dager før
generalforsamlingen
for fysisk
oppmøte, mens
det ikke var
krav om påmelding
for elektronisk
deltakelse.
Aksjonærer
som ikke møter,
kan avgi stemme
via fullmektig
eller forhåndsstemme
i skriftlig
form eller
med elektroniske
midler. Innkallingen
inneholder
instruksjoner
om hvordan
man kan stemme
via fullmektig.
Styret kan
fastsette retningslinjer
for forhåndsstemming.
Slike retningslinjer
skal fremgå
av innkallingen.
Generalforsamlingen
i Telenor ASA
for 2022 ble
avholdt 11.
mai 2022,
og aksjonærene
fikk mulighet
til å delta
enten
elektronisk
eller fysisk.
Generalforsamlingen
ble ledet av
lederen for
bedriftsforsamlingen
i henhold
til punkt 8
i
vedtektene.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 25
I tillegg
til lederen
av generalforsamlingen,
som også var
leder av bedriftsforsamlingen
og valgkomiteen,
var styrets
leder, konsernsjefen,
finansdirektøren
og selskapets
revisor
også fysisk
til stede ved
møtet.
Styret, bedriftsforsamlingen
eller lederen
av
bedriftsforsamlingen
kan kalle inn
til ekstraordinær
generalforsamling.
Dersom selskapets
revisor eller
aksjonærer
som representerer
minst 5 prosent
av
aksjekapitalen,
skriftlig
krever at det
skal kalles
inn til
ekstraordinær
generalforsamling
for å behandle
en bestemt
sak, må styret
påse at generalforsamlingen
avholdes innen
en måned
etter at kravet
er fremsatt.
Det ble ikke
innkalt til
ekstraordinær
generalforsamling
i
2022, men
det ble avholdt
ekstraordinær
generalforsamling
26. januar
2023, hvor
styret ble gitt
fullmakt frem
til 31.
desember 2023
til å erverve
egne aksjer,
se også punkt
3 i
dette kapittelet.
Protokoller
fra ordinære
og ekstraordinære
generalforsamlinger,
avstemningsresultater,
oppmøte og
forberedende
dokumenter
gjøres tilgjengelig
på Telenors
nettsider.
Avvik fra
NUES-anbefalingen
punkt 6:
●
I henhold
til NUES-anbefalingen
bør alle
styremedlemmene
være til stede
ved
generalforsamlingen.
Telenor har
ikke ansett
det
nødvendig
å kreve at
alle styremedlemmene
er til stede.
Styreleder,
leder for valgkomiteen,
leder for
bedriftsforsamlingen,
konsernsjefen
samt andre
relevante
i ledelsen
er imidlertid
alltid til
stede ved
generalforsamlingen.
●
I henhold
til NUES-anbefalingen
bør
generalforsamlingen
kunne velge
en uavhengig
møteleder
for generalforsamlingen.
Vedtektenes
punkt
8 fastsetter
at generalforsamlingen
skal ledes av
lederen for
bedriftsforsamlingen.
7.
Valgkomité
Telenor ASAs valgkomité
er etablert og
fungerer i henhold
til
punkt 9
i
Telenor
ASAs
vedtekter.
Generalforsamlingen
har vedtatt instrukser for valgkomiteen.
Valgkomiteen
består
av
fire
medlemmer
som
skal
være
aksjeeiere eller
representanter for
aksjeeiere, og
som skal
være
uavhengig
av
styret
og
selskapets
ledelse.
Medlemmene
velges
av
generalforsamlingen.
Leder
av
bedriftsforsamlingen
skal
også
velges
som
leder
av
valgkomiteen.
Ved
utnevnelse
av
medlemmer
til
valgkomiteen
skal
det
tas
hensyn
til
selskapets
og
aksjonærfellesskapets
interesser.
Valgkomiteens
instruks
fastsetter at
komiteen skal
ta hensyn
til selskapets
behov
for
kompetanse,
kapasitet
og
mangfold
når
den
vurderer
kandidater.
Telenors
valgkomité
avgir
innstilling
til
valg
av
aksjonærvalgte
medlemmer
til
bedriftsforsamlingen
og
styret
samt
til
valgkomiteen,
inkludert
forslag
om
godtgjørelse
til
disse.
Valgkomiteen
fremsetter
forslag
til
generalforsamlingen vedrørende valg av og godtgjørelse til
medlemmer av valgkomiteen.
Valgkomiteen
har
kontakt
med
aksjonærer,
styret,
inkludert hvert styremedlem
individuelt, og
ledende ansatte
(og
med
medlemmer
av
bedriftsforsamlingen dersom
det
er
aktuelt)
som
del
av
arbeidet
med
å
følge
med
på
sammensetningen
av
styret,
bedriftsforsamlingen
og
valgkomiteen.
Mer
informasjon
om
sammensetningen
og
bakgrunnen til
hvert medlem
av valgkomiteen
og hvordan
sende inn forslag, finner du på Telenors nettsider.
Generalforsamlingen
har
vedtatt
instrukser
for
valgkomiteen.
Valgkomiteen
hadde
30
møter
i
2022.
Gjennomsnittlig møtedeltakelse for valgkomiteen gjennom
året var
99,2 prosent.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 7: ingen.
8.
Styrets sammensetning og
uavhengighet
Telenor har en bedriftsforsamling
og et styre, som er
pålagt
etter
norsk
lov.
Bedriftsforsamlingen
er
et
norsk
organ
regulert
i
allmennaksjeloven
§ 6-35
til
6-40
og
Telenors
vedtekter
i
punkt 7.
Bedriftsforsamlingen
har
vedtatt
instrukser for bedriftsforsamlingen.
Bedriftsforsamlingens sammensetning og
funksjon
Sammensetningen
av
bedriftsforsamlingen
velges
med
sikte
på
å
ivareta
en
bred
representasjon
av
Telenors
aksjonærer. Bedriftsforsamlingen består av 15 medlemmer
og
to
observatører,
valgt
for
en
periode
på
to
år.
Generalforsamlingen
velger
ti
medlemmer
og
tre
varamedlemmer. Fem medlemmer
og to observatører,
med
varamedlemmer, velges av og blant de ansatte
i henhold til
reglene
i
forskrifter
til
allmennaksjeloven
som
gjelder
ansattes
rett
til
representasjon
i
styret
i
bedriftsforsamlingen med videre.
Bedriftsforsamlingen er
primært et tilsynsorgan
som fører
tilsyn
med
styrets
og
konsernsjefens
forvaltning
av
selskapet. Bedriftsforsamlingen velger styret
og styreleder
og
fastsetter
styrets
godtgjørelse.
Generalforsamlingen
kan
ikke
påvirke,
endre
eller
oppheve
bedriftsforsamlingens valgvedtak.
Bedriftsforsamlingen
hadde
tre
ordinære
fysiske
møter
i
2022,
og
det
er
i
tråd
med
de
kravene
som
fremgår
av
instruksene.
Styrelederen
og
konsernsjefen
var
til
stede
ved
alle
møtene.
Gjennomsnittlig
deltakelse
blant
medlemmene
av
bedriftsforsamlingen
var
78,43 prosent
i
2022. Varamedlemmer har deltatt
når medlemmer ikke har
hatt anledning til å delta.
Mer informasjon om medlemmene
av bedriftsforsamlingen publiseres
på Telenors nettside.
Styrets sammensetning og uavhengighet
I henhold til
punkt 5 i Telenors
vedtekter skal styret
i Telenor
ASA bestå av minst 5 og maksimalt 13
medlemmer. Styrets
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 26
medlemmer velges for
en periode på to
år om gangen. Per
31. desember
2022
besto
styret
av
ti
styremedlemmer,
hvorav
tre
var
ansattvalgte
medlemmer,
som
er
påkrevd
etter norsk selskapslovgivning.
Den
11.
mai
2022
gjenvalgte
bedriftsforsamlingen
styrelederen
og
to
av
de
aksjonærvalgte
medlemmene.
I
tillegg fratrådte
et aksjonærvalgt
medlem og
ble erstattet
med et nytt aksjonærvalgt medlem.
Styret
skal
ha
variert
sammensetning
og
kompetanse
tilpasset
selskapets
behov
.
Styret
har
fem
kvinnelige
og
fem mannlige medlemmer. To av
styremedlemmene er ikke
norske
statsborgere.
Med
unntak
av
ansattrepresentantene er
det ingen
av styremedlemmene
som er ansatt i eller
har utført arbeid for
Telenor ut over det
som
dekkes
av
den
generelle
styre-
og
komitégodtgjørelsen. Ledelsen er ikke
representert i styret,
og
alle
aksjeeierrepresentanter
i
styret
er
uavhengige.
Informasjon
om
styremedlemmenes
bakgrunn,
utdanning
og andre styreverv er tilgjengelig på Telenors nettside.
Styremedlemmene oppfordres til
å eie aksjer
i selskapet. En
oversikt
over
styremedlemmenes
aksjebeholdning
er
tilgjengelig
her
.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 8: ingen.
9.
Styrets arbeid
Styrets rolle og ansvarsområder
Styret
har
det
endelige
ansvaret
for
forvaltningen
av
Telenor-konsernet,
for
å
sikre
god
eierstyring,
selskapsledelse og forretningsorganisering samt
for å føre
tilsyn
med
Telenors
virksomhet.
Et
av
styrets
hovedansvarsområder er
å fatte
vedtak og
i visse
saker gi
fullmakter
til
å
fatte
vedtak
i
spørsmål
som,
på
grunn
av
virksomhetens art,
er uvanlige
eller har
stor betydning
for
selskapet.
Andre
sentrale
ansvarsområder
er
tilsyn
og
kontroll.
Styret
utarbeider
planer
og
setter
rammer,
økonomiske
så
vel
som
ikke-økonomiske,
og
mål
for
Telenors
virksomhet.
Styret
holder
seg
orientert
om
selskapets
finansielle
stilling
og
påser
at
virksomhet,
regnskap
og
kapitalforvaltning
er
underlagt
tilstrekkelig
kontroll.
Styret
sikrer
at
Telenor
har
tilstrekkelig
internkontroll med hensyn til lover og regler som
gjelder for
Telenor-konsernet.
Dersom
styret
anser
det
nødvendig
for
å
utføre
sine
oppgaver, eller dersom ett eller
flere av styremedlemmene
krever det, iverksetter styret undersøkelser.
Hvert år fastsetter styret en plan for sitt arbeid, med særlig
vekt
på
mål,
strategi
og
gjennomføring. Styret
skal,
i
den
grad
det
er
nødvendig,
godkjenne
strategier,
forretningsplaner og finansielle mål for Telenor-konsernets
virksomhet. Telenors strategi er beskrevet i de
foregående
kapitlene i denne rapporten (side 11).
Styret understreker betydningen av
å ha innsikt i
relevante
operasjonelle,
teknologiske,
regulatoriske
og
markedsmessige
utviklingstrekk.
I
2022
reiste
styremedlemmene til Telenors
datterselskap DNA i
Helsinki.
Styret fastsetter instrukser
for sitt eget og
konsernsjefens
arbeid,
med
særlig
vekt
på
en
tydelig
intern
ansvars-
og
oppgavefordeling.
Instruksene
fastsetter
hvordan
styret
skal
føre
tilsyn
med
den
daglige
ledelsen
og
selskapets
virksomhet
for
øvrig.
Styret
evaluerer
årlig
styrets
instrukser og konsernsjefens instrukser.
Telenors
etiske
retningslinjer
beskriver
prinsipper
for
å
håndtere
interessekonflikter
og
situasjoner
som
kan
fremstå
som
interessekonflikter.
Telenors
etiske
retningslinjer gjelder for styremedlemmene og alle ansatte.
Styreinstruksen
inneholder
regler
som
ikke
tillater
at
et
styremedlem
deltar
i
behandling
av
og
tar
beslutninger
i
saker hvor styremedlemmet, eller en part som
medlemmet
har et
nært
forhold til,
har en
interessekonflikt.
Styret har
implementert
prosedyrer
for
å
sikre
bevissthet
rundt
interessekonflikter
for
å
sikre
at
styremedlemmene
har
jevnlig
og
åpen
dialog
om
potensielle
interessekonflikter
eller
situasjoner
som
kan
oppfattes
som
interessekonflikter.
Som
del
av
den
ordinære
virksomheten
utfører
Telenor
regelmessige
transaksjoner
med
tilknyttede
parter.
Før
avtaler
med
tilknyttede
parter
godkjennes
skal
styret
vurdere
hvorvidt
avtalen
kan
gjennomføres
i
tråd
med
armlengdeprinsippet
og
hvorvidt
det
skal
innhentes
en
uavhengig
verdivurdering,
i
henhold
til
styreinstruksen,
jf.
også allmennaksjeloven
§§ 3-8 og
3-9. Det
samme gjelder
for Telenors konsernsjef
dersom en slik
avtale faller
under
den daglige selskapsadministrasjonen.
Transaksjoner
med
tilknyttede
parter,
herunder
transaksjoner
med
tilknyttede
selskaper,
redegjøres
for
i
note
36
til
årsregnskapet
til
Telenor-konsernet
for
2022
i
denne årsrapporten.
Styremøter i 2022
Styret
skal
normalt
avholde
åtte
ordinære
styremøter
i
løpet
av
et
kalenderår.
Minstekravet
er
fire
møter.
De
enkelte styremedlemmene og konsernsjefen
kan til enhver
tid
be
om
at
det
holdes
et
styremøte
for
å
diskutere
konkrete
saker.
Styreprotokollene
sendes
til
utvalgte
medlemmer
av
ledelsen,
lederen
for
Group
Internal
Audit
and Investigations og Telenors eksterne revisor.
I
2022
avholdt
styret
elleve
styremøter,
hvorav
tre
var
ekstraordinære møter,
og hver
av styrekomiteene
avholdt
fem
til
sju
møter.
Gjennomsnittlig
deltakelse
på
styremøtene
for
hele
året
var
98,9 prosent.
Dersom
ansattvalgte
styremedlemmer
ikke
kan
delta,
blir
deres
utpekte varamedlemmer innkalt.
Styrets egenevaluering
Styret
vurderer
systematisk
eget
arbeid,
aktiviteter
og
kompetanse
gjennom
en
årlig
egenevaluering.
I
egenevalueringen
og
behandlingen
av
denne
benyttes
eksterne ressurser, i
tråd med NUES-anbefalingen.
Styrets
egenevaluering
for
2022
ble
behandlet
i
et
styremøte
avholdt 19. desember 2022.
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 27
Styreansvarsforsikring
Telenor har kjøpt og innehar
en styreansvarsforsikring. Den
dekker rent
økonomiske tap
som følge
av krav
rettet mot
en forsikret
person som
følge
av
en urettmessig
handling
begått
eller
angivelig
begått
av
et
styremedlem
eller
funksjonær,
et
medlem
av
representantskapet
eller
ledelsen,
eller
en
ansatt
som
opptrer
i
en
ledelses-
eller
tilsynskapasitet. Ansvaret er personlig.
Styrekomiteer
Styret har opprettet fire forberedende arbeidskomiteer for
styret som skal sørge for
at saker forberedes grundig: Risk
and Audit Committee, People and Governance Committee,
Sustainability
and
Compliance
Committee
og
Transformation and Innovation Committee.
Komiteene
har
ingen
selvstendig
beslutningsmyndighet
dersom
ikke
dette
særskilt
delegeres
av
styret
for
den
enkelte
sak
eller
det
følger
av
lov.
Komiteenes
rolle
er
å
forberede saker som skal forelegges styret for informasjon
eller
beslutning.
Styret
evaluerer
komitéinstruksene
hvert
år
og
vedtok
reviderte
instrukser
i
juni
2022.
Komiteene
rapporterer til styret, og
alle styremedlemmene har tilgang
til
alle
arbeidsdokumenter,
inkludert
referater,
fra
komitémøtene.
Risk and Audit Committee
Risk and Audit
Committee
(RAC)
Gjennomførte sju
møter i 2022 med 100
% deltakelse.
Jon Erik Reinhardsen
(leder)
Pieter Cornelis
Knook
(medlem)
Jørgen Kildahl
(medlem)
Jan Otto Eriksen
(ansattrepresentant)
Risk and Audit
Committee
er en forberedende
arbeidskomité
som bistår styret
med oppgaver
knyttet til
finansiell
rapportering,
internkontroll
og saker
relatert til
ekstern-
og
internrevisjon
samt risikostyring
og risikorammeverk.
Komiteen er
opprettet
i samsvar med
kravene til
revisjonsutvalg i
allmennaksjeloven
.
Komiteen overvåker
også
formulering
og gjennomføring
av Telenors
sikkerhetsstrategi.
People and Governance Committee
People and
Governance
Committee (PGC)
Gjennomførte sju
møter i 2022 med 100
% deltakelse.
Gunn Wærsted
(leder)
Astrid Simonsen
Joos
(medlem)
Jon Erik
Reinhardsen
(medlem)
Nina Bjornstad
(medlem)
Roger Rønning
(ansattrepresentant)
People and
Governance
Committee
er en forberedende
arbeidskomité
som bistår
styret med
oppgaver
knyttet
til
selskapsledelse,
godtgjørelse,
ledelse og
kulturutvikling.
Komiteen bistår
også styret
i å planlegge
utpeking av
etterfølgere.
Sustainability and Compliance Committee
Sustainability
and Compliance
Committee
(SCC)
Gjennomførte
seks
møter i
2022
med
100
% deltakelse.
Jørgen
Kildahl
(leder)
Gunn Wærsted
(medlem)
Astrid Simonsen
Joos
(medlem)
Irene Vold
(ansattrepresentant)
Sustainability
and Compliance
Committee
er en forberedende
arbeidskomité
som bistår
styret i
å overholde
sine forpliktelser
med hensyn
til bærekraft
og compliance.
Komiteen
arbeider
i
tråd med
internasjonale
konvensjoner
og standarder,
Telenors
etiske
retningslinjer
samt relevante
konsernpolicyer
og -
manualer.
Komiteen
bistår
også styret
med oppgaver
knyttet
til
klima og
miljø,
menneskerettigheter,
arbeidstakerrettigheter
og antikorrupsjon.
Transformation and Innovation Committee
Transformation and Innovation Committee (TIC)
Gjennomførte
fem møter
i 2022 med
100 % deltakelse.
Pieter Cornelis
Knook
(leder)
Elisabetta Ripa
(medlem)
Nina Bjørnstad
(medlem)
Irene Vold
(ansattrepresentant)
Transformation and Innovation Committee er en forberedende
arbeidskomité som bistår styret med oppgaver knyttet til
innovasjon og teknologisk utvikling. Dette inkluderer å overvåke
den generelle fremgangen i Telenors omstilling i
tillegg til å følge
innovasjoner og teknologisk utvikling som påvirker Telenor
samt
overvåke merke- og kunderettede tiltak.
Konsernsjefen
Konsernsjefen
utnevnes
av
styret
og
får
instrukser
for
forvaltningen
av
selskapet.
Konsernsjefen
har
ansvar
for
den daglige ledelsen
av virksomheten i
Telenor ASA, og
skal
sørge
for
at
Telenor-konsernet
organiseres,
drives
og
utvikles
i
henhold
til
relevante
lover,
selskapets
vedtekter
og
vedtak
fattet
av
styret,
bedriftsforsamlingen
og
generalforsamlingen.
Instruksen
til
konsernsjefen
dekker
også
forvaltningen
av
Telenor-konsernet,
datterselskapene,
eierskapsinteresser
og
andre
selskaper
i
Telenor-konsernet,
finansiell
rapportering,
fullmakter,
forslag
til
styrevedtak
og
ansvar
for
å
rapportere
til
styret.
Rapporteringsprosedyrene
er
fastsatt
for
å
sikre
at
styret
mottar
riktig
og
relevant
informasjon til
rett tid,
slik at
styret kan
utføre oppgavene
sine.
Styret
fastsetter
konsernsjefens
ansettelsesvilkår
basert
på anbefalinger fra People and Governance Committee.
Konsernledelsen
Konsernledelsen i
Telenor ASA
er et
rådgivende organ
for
konsernsjefen.
Organet
består
av
konsernsjefen
og
konserndirektørene
for
hovedkvarteret
og
de
fire
forretningsenhetene.
Konsernledelsen
rapporterer
til
konsernsjefen.
Erfaring,
kompetanse
og
mangfold
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 28
(kjønnsbalanse, kulturell
bakgrunn osv.)
er viktige
faktorer
for nominasjon av konserndirektører.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 9: ingen
10.
Risikostyring og internkontroll
Styrets ansvar og mål for risikostyring
Telenor
prioriterer
risikostyring
og
internkontroll
høyt.
Etablering
av
risikostyring,
tilordning
av
risikoeierskap
og
implementering
av
risikorespons
gjennom
hele
organisasjonen står sentralt.
Konsernets styringsprinsipper
fastsetter
grunnleggende
prinsipper
for
risikostyring
og
internkontroll.
Alle
mulige
risikoer
som
vil
kunne
ha
innvirkning på Telenors ambisjoner vil bli evaluert.
Målet
med
risikostyringen
i
Telenor
er
å
oppnå
konkurransedyktig
avkastning
fra
de
ulike
forretningsaktivitetene
med
akseptable
risikonivåer
i
tråd
med
selskapets
visjon,
verdier
og
etiske
retningslinjer.
Risikostyring
er
innarbeidet
i
Telenors
årlige
prosess
for
strategiplanlegging.
Forretningsenhetene
fremhever
de
mest sentrale risikoområdene, og disse områdene blir fulgt
opp
og
gjennomgått
som
del
av
konsernets
prosesser.
Forretningsenhetenes
årlige
strategiplan
inneholder
en
strategisk
risikomatrise
som
er
utarbeidet
basert
på
en
grundig risikovurderingsprosess.
Konsernets
Enterprise
Risk
Management
sammenstiller
risikovurderingene
fra
forretningsenhetene,
analyserer
andre
vesentlige
risikofaktorer
i
Telenor-konsernet
og
presenterer
Telenors
risikobilde
og
risikoprosesser
for
Telenors konsernledelse, for
Risk and Audit
Committee og
til slutt for styret. Styret gjennomgår konsernets risikobilde
to ganger
i året.
Hver enkelt
forretningsenhet er
ansvarlig
for å oppdatere sin risikovurdering regelmessig.
Forretningsenhetene
gir
kvartalsvise
oppdateringer
av
risikobildet. De rapporterer også om eventuelle nye risikoer
samt
status
for
risikobegrensende
tiltak.
Forretningsenhetene
er
pålagt
å
legge
risikostyringsprosessene
tett
opp
til
eksisterende
lokale
forretnings- og styringsprosesser. Alle ledere
må ta ansvar
for risikostyring
innenfor sine
ansvarsområder
og sikre
at
risikostyring er integrert i den daglige virksomheten.
Styrets ansvar og mål for internkontroll
Telenor
legger
stor
vekt
på
internkontroll,
inkludert
internkontroll
av
finansiell
rapportering
(ICFR),
og
har
etablert en
prosess som
skal sikre
at det
er implementert
tilstrekkelig
internkontroll
i
Telenors
økonomisk
viktige
virksomheter
globalt.
Konsernets
styringsprinsipper
fastsetter
nøkkelkrav
og
-forventninger
til
ICFR-
programmet
som
skal
implementeres
i
disse
forretningsenhetene.
Risk
and
Audit
Committee
har
delegert
koordinerings-
og
oppfølgingsansvaret
for
ICFR-
programmet til
Group Finance,
som rapporterer
tilbake til
Risk
and
Audit
Committee
to
ganger
i
året.
Den
lokale
ledelsen
har
ansvaret
for
å
implementere
prosessen
i
de
økonomisk
viktige
forretningsenhetene.
Disse
forretningsenhetene utarbeider kvartalsvise og
årlige ICFR-
statusrapporter til Group Finance.
To
ganger
i
året
evaluerer
ledelsen
virkningen
av
ICFR-
programmet. Evalueringen omfatter å kartlegge og
vurdere
vesentlige risikoer
ved finansiell
rapportering og
å sikre
at
relevante
kontroller
for
å
håndtere
disse
risikoene
blir
implementert,
utført
og
testet
med
en
viss
hyppighet
gjennom året.
Om kontrolltiltakene
ikke fungerer
effektivt,
evaluerer
ledelsen
de
mulige
konsekvensene
og
den
økonomiske
eksponeringen
for
finansregnskapet.
Det
utføres
regelmessige
gjennomganger
for
å
kartlegge
de
mest relevante risikoene for finansiell rapportering og for å
forbedre Telenors beste
praksis for ICFR.
Gjennomgangene
sikrer også at de identifiserte
risikoene til enhver tid dekkes
av tilstrekkelige kontroller.
Telenor
prioritere
arbeidet
med
å
kontinuerlig
forbedre
risikostyringsprosessen. Formålet
er å
forbedre vurdering,
oppfølging og rapportering av risikoer ved å knytte risikoer
til
relevante
retningslinjer
og
målsettinger
og
å
styrke
kontroll og oppfølging.
Risikostyring
er
videre
beskrevet
i forrige
kapittel
i
denne
årsrapporten (side 19).
Regnskapsstandarder
Telenor
utarbeider
sitt
konsernregnskap
i
henhold
til
internasjonale
regnskapsstandarder
(International
Financial Reporting Standards,
«IFRS») som er godkjent
av
EU.
Konsernregnskapet
skal
gi
et
korrekt
bilde
av
selskapets og konsernets eiendeler,
gjeld, finansielle stilling
og resultat.
Telenor
ASA
er
et
holdingselskap
som
omfatter
konsernledelsen, konsernfunksjoner, forskning og utvikling
og
Group
Treasury.
Telenor
ASAs
finansregnskap
er
utarbeidet
i
samsvar
med
regnskapsloven
§ 3-9
og
forskrifter
vedrørende
forenklet
anvendelse
av
IFRS,
utstedt
av
Finansdepartementet
21. januar
2008.
Standarder
for
finansiell
rapportering
og
regnskapsprinsipper
er
nærmere
beskrevet
i
noter
til
regnskapet i denne årsrapporten for 2022.
Disclosure Committee
Disclosure
Committee
støtter
selskapets
arbeid
med
å
oppfylle
kravene
til
ekstern
finansiell
rapportering.
Komiteen
møtes
og
gjennomgår
Telenor-konsernets
kvartals-
og
årsrapporter
og
sikrer
at
kravene
til
ekstern
rapportering
blir
overholdt.
Den
ledes
av
finansdirektøren
og
består
i
tillegg
av
juridisk
direktør,
leder
av
Investor
Relations,
Group Controller,
leder
av
Controlling, Planning
and
Analysis
Group
Accounting,
leder
av
Group
Tax
og
leder av Group Communications.
Group Compliance Officer og compliance-
funksjonen
Telenor
har
etablert
en
compliance-funksjon
(Group
Compliance)
for
å
bistå
konsernsjefen
og
styret
med
å
iverksette
Telenor-konsernets
strategiske
eierrolle.
Målet
med funksjonen er å
●
opprettholde
og kontinuerlig
forbedre Telenor-
konsernets
høye standarder
for eierstyring,
selskapsledelse
og etterlevelse
(compliance)
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 29
●
sikre at Telenors
rammeverk
for eierstyring
og
selskapsledelse
tar hensyn
til compliance-risiko
og -
krav i hele
konsernet
●
følge opp
at compliance-risikoer
håndteres effektivt
i
Telenor-konsernet
Chief
Compliance
Officer
(CCO)
har
ansvar
for
Group
Compliance
og er
ansvarlig
for
at
compliance-funksjonen
utøver
sin
rolle
og
sitt
ansvar.
CCO
rapporterer
til
konserndirektøren
for
den
relevante
konsernenheten,
har
en
direkte
rapporteringslinje
til
konsernsjefen,
deltar
på
styremøter
når
det
er
relevant,
og
deltar
på
møter
i
Sustainability and
Compliance Committee.
Funksjonen for
eierstyring,
selskapsledelse
og
compliance
i
Telenors
virksomhet i Asia er delegert til og styrt av en lokal, separat
andrelinjefunksjon
(compliance-funksjon)
ved
Telenor
Asias kontor i Singapore.
Konsernets internrevisjon og granskning
(GIAI)
Konsernets
internrevisjon-
og
granskningsenhet,
Group
Internal
Audit
and
Investigation
(GIAI),
er
en
uavhengig
enhet som tilfører
virksomheten verdi gjennom uavhengige
faktabaserte
undersøkelser
for
å
forbedre
Telenors
drift.
Lederen
for
GIAI
rapporterer
til
styret
gjennom
Risk
and
Audit Committee. GIAI
er en
global funksjon
med myndighet
til
å
utføre
oppdrag
i
Telenor ASA
og alle
datterselskaper
der
Telenor ASA
direkte
eller
indirekte
eier
mer
enn
50 prosent
av
de
stemmeberettigede
aksjene,
eller
der
kontrollen eies og utøves av eller på vegne av Telenor ASA.
Konsernets investeringskomité (GIC)
Konsernets
investeringskomité
(GIC)
gir
anbefalinger
til
konsernsjefen og andre
godkjennende organer vedrørende
investeringer og andre
finansielle forpliktelser som
er over
en gitt verdi, eller
som vurderes å være
av særlig interesse
eller av prinsipiell art. Konsernets
investeringskomité ledes
av finansdirektøren og består av medlemmer med relevant
kompetanse.
Konsernets investeringskomité sikrer
at det er
enighet om
beslutningsprosesser og strategisk
innretting av forslag,
og
at vurderinger og standarder
for forretningsmuligheter og -
risiko
er
hensiktsmessige
og
fullstendige.
I
tillegg
utfører
komiteen
oppfølgende
evalueringer
og
bidrar
til
mer
kunnskapsdeling.
Group Treasury
For
å
sikre
overordnet
styring,
risikobegrensning
og
kontroll
med
finansområdet
har
selskapet
etablert
finansfunksjonen
Group
Treasury
som
en
sentral
selskapsfunksjon.
Oppgavene
og
ansvaret
til
Group
Treasury er definert
i mandatet, fastsatt
i Treasury-delen av
Group
Policy
Finance.
Group
Treasury
er
del
av
Group
Finance og rapporterer til konsernets finansdirektør.
Formålet
med
den
Group
Finance
Policy
er
å
sikre
risikobegrensning i finansielle saker i Telenor-konsernet og
å sørge for
effektiv håndtering av
finansielle aktiviteter. Den
gir
også
et
overordnet
rammeverk
for
håndteringen
av
finansielle
risikofaktorer
som
likviditetsrisiko,
motpartsrisiko,
kredittrisiko,
tredjepartskredittrisiko,
valutarisiko og renterisiko.
Videre
fastsetter
Treasury-delen
i
Group
Policy
Treasury
hovedprinsippene
for
kapitalstruktur,
finansiering,
likviditetsstyring,
bankrelasjoner,
finansiell
risikostyring,
garantiutstedelser og krav til finansiell rapportering.
Forretningsområdemøter og finansiell
evaluering
Forretningsområdemøtene
avholdes
normalt
for
forretningsområdene
(Telenor
Norden,
Telenor
Asia,
Telenor
Infra
og
Telenor
Amp)
ni
til
tolv
ganger
i
året
og
ledes
av
konsernsjefen.
Hovedformålet
med
forretningsområdemøtene
er
å
diskutere
viktige
strategiske
og
operasjonelle
og
finansielle
eller
ikke-
finansielle
saker
(som
for
eksempel
HR,
compliance
og
regulatoriske) jevnlig og kartlegge tiltak
som kreves for å
nå
fastsatte milepæler eller ambisjoner.
Finansielle
gjennomganger
ledes
av
finansdirektøren
og
utføres
hvert
kvartal.
Hovedformålet
med
den
finansielle
gjennomgangen
er
å
evaluere
forretningsenhetenes
økonomiske
resultater,
interne
kontroll,
utvikling
av
risiko
og
regulatoriske
spørsmål
samt
prognosene
for
økonomiske resultater for de kommende kvartalene.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 10: ingen.
11.
Godtgjørelse
til
bedriftsforsamlingen og styret
Godtgjørelse til bedriftsforsamlingen
og styret er
beskrevet
i
Lederlønnrapporten
for
2022,
som
er
tilgjengelig
på
Telenors nettsider /
her
.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 11: ingen
12.
Godtgjørelse til
konsernledelsen
De
gjeldende
retningslinjene
for
lønn
og
annen
godtgjørelse av ledelsen
og Lederlønnrapporten for
2022 er
tilgjengelig på Telenors nettsider /
her
.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 12: ingen.
13.
Informasjon og
kommunikasjon
Regelmessig
informasjon
fra
Telenor
bidrar
til
at
aksjonærer
og
andre
investorer
kan
ta
informerte
beslutninger om kjøp og salg
av selskapets aksjer basert på
lik tilgang til informasjon.
Styret fastsetter
retningslinjer for
selskapets rapportering
av
finansiell
og
annen
informasjon
basert
på
åpenhet
og
transparens,
i samsvar
med kravene
om lik
behandling av
aktørene
i
finansmarkedet.
Hvert
år
kunngjør
Telenor
| Styrets årsberetning | Årsrapport 2022 | 30
datoene
for
viktige
hendelser,
som
generalforsamlingen,
utgivelsen
av
periodiske
rapporter,
offentlige
presentasjoner og eventuell utbetaling av utbytte.
Informasjon
som
blir
sendt
til
selskapets
aksjonærer,
legges ut på Telenors nettsider samtidig
som den sendes til
aksjonærene. Telenors
investorkontakt sikrer
at selskapet
holder
kontakten
med
aksjonærene
også
utenfor
generalforsamlingen, se Telenors nettsider.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 13: ingen.
14.
Selskapsovertakelse
Den norske stat eier 53,97 prosent
av Telenor. En reduksjon
i
statens
eierandel
krever
et
særlig
vedtak
i
Stortinget.
Styret har
ikke tatt
til seg
veiledende prinsipper
fra NUES-
anbefalingen,
ettersom
prosessen
i
Stortinget
vil
ivareta
intensjonene som er fastsatt i NUES-anbefalingen.
Ved en eventuell selskapsovertakelse vil styret følge NUES-
prinsippene.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 14: Unntak
er gjort med
hensyn til den norske stats eierskap
15.
Revisor
I
overensstemmelse
med
norsk
lov
følger
Telenor
de
strenge
kravene
om
tilsyn
for
revisjon
og
revisorer,
inkludert kravet til revisorens uavhengighet.
Telenor har regler og prosedyrer
for forhåndsgodkjenning,
fastsatt
av
styret,
for
å
godkjenne
andre
tjenester
enn
revisjon
som
utføres
av
den
eksterne
revisoren.
Den
eksterne
revisoren
gir
hvert
år
en
skriftlig
uavhengighetserklæring
til
Risk
and
Audit
Committee.
Hvert halvår presenterer revisoren et sammendrag for Risk
and
Audit
Committee
over
alle
tjenester
som
er
utført,
utover ordinær
revisjon. Revisor
legger også
frem forhold
som kan
påvirke revisors
uavhengighet, og
dokumenterer
hvilke tiltak
som er
iverksatt for
å redusere
slike forhold,
i
henhold til revisorloven § 5a-3 nr. 3.
Selskapets
eksterne
revisor
legger
frem
hovedtrekkene
i
planen for revisjonsarbeidet
for Risk and
Audit Committee
og rapporterer
løpende og endelig
status for
revisjonen til
komiteen.
Den
eksterne revisoren
skal delta
på alle
møter i
Risk and
Audit
Committee,
styremøter
som
godkjenner
årsrapporten, og andre møter på
forespørsel. Den eksterne
revisoren skal
presentere resultatene av
revisjonen til Risk
and
Audit
Committee
og
styret
i
møtet
der
årsrapporten
skal godkjennes. Resultatet som presenteres, omfatter alle
vesentlige
endringer
i
selskapets
regnskapsprinsipper
og
betydelige regnskapsmessige
estimater, og
revisoren skal
presentere
eventuelle
vesentlige
saker
hvor
det
har
vært
uenighet mellom revisoren og Telenors konsernledelse.
Hvert
år
skal
revisoren
presentere
eventuelle
svakheter
i
internkontrollen
og
muligheter
for
forbedring
til
Risk
and
Audit
Committee
og
styret.
Minst
én
gang
i
året
skal
den
eksterne
revisoren
møte
i
Risk
and
Audit
Committee
og
styret
uten
at
konsernsjefen
eller
andre
medlemmer
av
konsernledelsen er til stede.
På
generalforsamlingen
orienterer
styret
om
revisors
godtgjørelse
fordelt
på
kompensasjon
for
revisjonsarbeidet
og
øvrige
tjenester,
slik
den
også
er
beskrevet i årsregnskapet.
Avvik fra NUES-anbefalingen punkt 15: ingen
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 31
Strategi og retning
32
Selskapsledelse
i
et
bærekrafts-
perspektiv
33
Interessentkontakt
34
Vesentlighetsanalyse
35
Klima og miljø
39
Klima
40
Miljø
43
Sosiale forhold
45
Digitale ferdigheter
46
Menneskerettigheter
48
Mangfold og inkludering
54
Helse, sikkerhet og velvære
56
Eierstyring og selskapsledelse
59
Cybersikkerhet
60
Personvern
62
Antikorrupsjon
64
Ansvarlig leverandørkjede
66
Ansvarlig skattepraksis
68
Nøkkeltall for ESG
69
Rapporteringsrammeverk
og
verifisering
71
Bærekrafts-
rapport
Om denne rapporten
Telenor utgir
bærekraftsrapporten
i tråd med
kravene i
regnskapsloven
§ 3-3c og EU-direktivet
om offentliggjøring
av
ikke-finansielle
opplysninger
(EU NFRD 2014/95).
Rapporten
dekker hovedområdene
i Telenors
ansvarlige
forretningsdrift
og
beskriver
hvordan disse
henger sammen
med
forretningsstrategien,
ESG-resultatene
og forholdet
til
interessentene.
Ved siden
av å overholde
lovmessige
krav og standarder
gjør
Telenors rapportering
om hvordan
ansvarlig
forretningsdrift
er
integrert
i strategi,
økonomiske
resultater
og selskapsverdi
at
Telenor kan
være åpne om
selskapets tilnærming
til noen av
de
største utfordringene
i verden, som
klimaendringer
og
urettferdighet.
Åpenhet, ansvarlighet
og integritet
er innebygd
i retningslinjene
som er i kjernen
av Telenors
virksomhet
som et ansvarlig
selskap:
de etiske retningslinjene.
Telenor arbeider
for å sikre
åpen
rapportering
om miljømessige,
sosiale og
eierstyringsmessige
forhold, i
tråd med avgjørende
vurderinger
og i samsvar
med
relevant regler
og internasjonale
retningslinjer.
Avgrensinger og kontekst for rapportering er videre beskrevet
i Rammeverk for rapportering nedenfor.
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 32
«
Vårt viktigste
bidrag til
de samfunnene
vi opererer
i er å
levere sikre
og brukervennlige
kommunikasjonstjenester
og
leve opp til
standardene
vi setter for
oss selv og
våre
partnere.
Gjennom 2022
så vi flere
eksempler
på hvordan
vår integrerte
tilnærming
skaper positive
resultater
på den
tredelte bunnlinjen,
særlig innenfor
klima og sosiale
forhold.
Vi vil fortsette
å arbeide
med å heve standardene
for
ansvarlig
forretningsdrift
over tid.
Det er dette
som gjør at
vi
skiller oss
ut, og det
bidrar til
at Telenor oppfyller
sitt mål om
å bidra til
en positiv
utvikling i
samfunnet
og hjelpe
kundene
våre med å
opprettholde
kontakten til
det som betyr
mest
for dem.»
–
Rita
Skjærvik,
konserndirektør
for
HR,
bærekraft
og
eksterne relasjoner
Ansvarlig forretningsdrift er en sentral del av Telenors
strategiske mål. I 2022 omfattet dette modernisering og
kostnadsoptimalisering gjennom å ta i bruk
energibesparende teknologi i mobilnettverkene og
kraftkjøpsavtaler i flere nordiske markeder. I tråd med
selskapets ambisjon om å legge til rette for å redusere
klimagassutslippene utforsker Telenor nye initiativer for
bruk av tingenes internett i samarbeid med kunder og
partnere. Ifølge GSMA kan mobil og digital teknologi bidra
med 40 prosent av den nødvendige reduksjonen i CO
2
-
utslipp innen 2030 i de fire største utslippssektorene
(produksjonsindustri, kraft og energi, transport og bygg).
Disse sektorene står i dag for 80 prosent av verdens totale
utslipp.
Telenor vil bygge videre på rollen som pålitelig
partner og
har derfor innledet en rekke initiativ for å ta en
lederposisjon innenfor sikkerhetsdomenet. Eksempler
er
områder som informasjonssikkerhet, fysisk sikkerhet og
svindel.
Gjennom året, og på tvers av markedene der selskapet
opererer, fortsatte Telenor sitt arbeid med å fremme
inkludering gjennom å tilby utvidet tilgang til
kommunikasjonstjenester og digital kompetanseheving
for marginaliserte grupper. Disse initiativene styrker
Telenors kjernevirksomhet, og bidrar også til å styrke
samfunnene Telenor opererer igjennom å bidra til
økonomisk og sosial inkludering. Selskapet vil fortsette å
samarbeide med globale partnere for å redusere ulikhet og
oppnå verdiskaping i markedene der det har virksomhet.
I tillegg
til å
sette høye
ambisjoner for
hvordan selskapets
tjenester skal ha
positiv innvirkning med fokus
på klima og
digitale
ferdigheter,
arbeider
Telenor
for
kontinuerlig
forbedring på
vesentlige temaer som
menneskerettigheter,
mangfold
og
inkludering,
helse,
sikkerhet
og
velvære
for
ansatte,
en
ansvarlig
leverandørkjede,
antikorrupsjon,
personvern
og
cybersikkerhet.
Telenor
har
lang
erfaring
med å navigere i komplekse forretningsmiljøer ved hjelp av
robuste prinsipper
og prosesser.
Etter omorganiseringen i
2022
vil
Telenor-konsernet
opprettholde
fokuset
på
å
bygge
nye
partnerskap
som
har
solide
og
robuste
prinsipper for selskapsstyring med grunnlag
i internasjonal
beste praksis.
Som
en
følge
av
inndelingen
av
Telenor-konsernet
i
fire
forretningsområder, ble
det gjennomført
en evaluering
av
Telenors
ambisjoner
for
ansvarlig
forretningsdrift
på
mellomlang
sikt.
Hovedambisjonene
som
ble
lagt
frem
på
kapitalmarkedsdagen i 2022 står fast, men Telenors mål
for
miljø,
sosiale
forhold
og
selskapsstyring
vil
bli
vurdert
på
nytt for at de bedre skal gjenspeile mangfoldet i risikoer og
muligheter
i
hele
selskapets
nedslagsfelt.
Dette
er
ambisjonene frem mot 2025:
●
Miljø
: å oppfylle de forskningsbaserte klimamålene
og
være
en
tilrettelegger
for
det
grønne
skiftet
gjennom å hjelpe
Telenor-kunders muligheter til
å
redusere
egne
klimagassutslipp
og
levere
bedre
klima- og miljøresultater for sine virksomheter.
●
Sosiale
forhold
:
å
vise
vei
for
sosial
og
digital
inkludering
i
samfunnene
Telenor
opererer
i,
og
fremme fremtidsrettede
ferdigheter og
mangfold
på arbeidsplassen.
●
Eierstyring
og
selskapsledelse:
å
opprettholde
høye standarder for styring i hele virksomheten
og
være
den
foretrukne
partneren
for
digitalisering
og datasikkerhet for virksomheter.
For å sikre at
Telenors ansatte har relevant
kunnskap om
hvordan
bærekraftsmålene
kan
oppnås,
investerer
selskapet
i
internkommunikasjon
og
opplæring
på
områder relatert til ansvarlig forretningsdrift.
01
Strategi og
retning
Bærekraftsrapport
FNs bærekraftsmål
Telenor har forpliktet seg til alle de 17 bærekraftsmålene
fastsatt av FN.
Telenor har prioritert fem av målene der selskapet kan
ha størst
påvirkning. Telenor utvikler hele tiden sine tjenester,
virksomhet og mål
med hensyn til bærekraftsmålene. I hjertet av selskapets
virksomhet er
en vilje til å sikre bærekraftig, innovativ og holdbar
infrastruktur (FNs
bærekraftsmål nr. 9 og 13). Gjennom Telenors
tjenester og initiativer
arbeider selskapet for å styrke samfunn gjennom å
redusere ulikhet
(FNs bærekraftsmål nr. 10), styrke kvinners og jenters
stilling i
samfunnet (FNs bærekraftsmål nr. 5) og bidra til å
sikre utdanning av
høy kvalitet (FN bærekraftsmål nr. 4).
Sammen utgjør disse fem
bærekraftsmålene grunnlaget for Telenors forpliktelser
på globalt nivå.
Målene gjenspeiles i selskapets vesentlighets-
og interessentanalyse,
som går inn på både positive og negative effekter.
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 33
Bærekraft
er vevd inn
i Telenors
rammeverk
for styring.
Det sørger
for ansvarlighet
og at
selskapet
kan lage en
tydelig plan,
implementere
aktiviteter
og følge med
på
fremdriften.
Styrets rolle
Styret har
fastsatt tydelige
mål og strategiske
ambisjoner,
med
ansvarlig
forretningsdrift
som
et
utgangspunkt
for
Telenors
strategi.
En
av
de
fire
komiteene
styret
har
nedsatt,
er
Sustainability
and
Compliance
Committee
(SCC).
SCC
er
en
forberedende
arbeidskomité
som
arbeider
med
saker
innenfor
bærekraft
og
etterlevelse
(compliance). Komiteen
mottar
jevnlig oppdateringer
som
handler
om
etterlevelse
og
bærekraft,
og
følger
med
på
hvordan selskapet lykkes med bærekraftsarbeidet.
Ledelsens rolle
Konsernledelsen
sikrer
at
de
høye
standardene
til
forretningsatferd
gjennomsyrer
hele
selskapskulturen
og
er tatt inn
i alle nivåer
i organisasjonen takket
være tydelig
ledelse
fra
toppen.
Medlemmene
i
konsernledelsen
diskuterer
jevnlig
Telenors
agenda
for
ansvarlig
forretningsdrift,
inkludert
etterlevelse,
antikorrupsjonsarbeid, personvern og
datasikkerhet i
ulike
fora. Innad i konsernledelsen har konserndirektøren for HR,
bærekraft og eksterne relasjoner et
ansvar for den daglige
ledelsen
på
disse
områdene.
Disse
områdene
omfatter
også
utvikling
og
kontinuerlig
oppdatering
av
det
overordnede
rammeverket
for
selskapsledelse
og
eierstyring,
samt
ledelse
og
oppdatering
av
de
etiske
retningslinjene.
Videre
inngår
jevnlig
overvåking
og
rapportering
om
etterlevelse
og
bærekraftssaker
til
ledelsen og SCC
på styrenivå, inkludert
ambisjoner, strategi
og helheten av tiltak og initiativer.
Ambisjoner og målsetting
Et
viktig
hensyn
når
man
setter
mål,
er
å
sikre
evnen
til
å
måle
Telenors
innvirkning
på
samfunnet
og
miljøet,
sammen med innvirkningene som eksterne
faktorer har på
Telenors selskapsverdi.
Telenor-konsernets mål fastsettes av styret hvert år. I 2022
etablerte Telenor
to regionale
organisasjoner i
Norden og
Asia. Telenor har
fornyet sin
regionale satsing og
derfor satt
i
gang
en
prosess
for
å
oppdatere
hvert
forretningsområdes
mål
for
miljø,
sosiale
forhold
og
selskapsstyring. Dette skal gjenspeile
mangfoldet i risiko og
muligheter som selskape
ne identifiserer
i sitt
nedslagsfelt.
Målene
som
blir
fastsatt
i
2023
skal
gjenspeile
de
strategiske
målene
og
hovedprioriteringene
for
hvert
forretningsområde.
Telenor
utvikler
en
rekke
ulike
finansielle og
ikke-finansielle indikatorer
som åpner
for en
dialog
om
resultatene
fremover.
Registrering
av
resultatene opp
mot målene
og oppfølging
skjer
gjennom
de etablerte prosessene for eierskap i styringsstrukturen.
Telenors selskapsledelse
i et bærekraftsperspektiv
er videre
beskrevet i
«Sustainability
governance»-sidene
på
Telenor.com
og i rapporten
om eierstyring
og
selskapsledelse
.
02
Selskapsledelse i et
bærekrafts-
perspektiv
Sustainability Report
Korttidsinsentiv for bærekraft
Styret i Telenor ASA innførte en resultatindikator
for klimamål i
korttidsinsentivplanen for 2023 for konsernledelsen.
Resultatindikatoren skal vise fremgang mot Telenors
mål om å sikre at 68
prosent at leverandører (etter innkjøpsverdi) har satt forskningsbaserte
mål innen 2025.
Dette er et av Telenors klimamål, godkjent av Science
Based Targets
initiative (SBTi). Les mer om selskapets forpliktelser
til klimaarbeid i
Klima-seksjonen av denne rapporten.
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 34
Ansvarlig forretningsdrift danner kjernen for alt Telenor
gjør. Selskaper tar aktivt kontakt med interessenter og fortsetter
å styrke relasjonene
som eier og forretningspartner i tråd med
sine forpliktelser, verdier og mål om å styrke
samfunn. Telenor kommuniserer åpent med
interessentene sine gjennom hyppig dialog, og denne dialogen
blir del av vesentlighetsanalysen. Noen av Telenors viktigste
interessenter er
ansatte, kunder, investorer, politiske beslutningstakere, lokalsamfunn, medier,
leverandører, andre bransjeaktører og
sivilsamfunnsorganisasjoner. Disse spiller en viktig rolle i prosessen
med å gjøre vesentlighetsanalyser, som beskrevet i
delen nedenfor.
Interessentgruppe
Forventninger i 2022
Våre kontaktflater og tiltak
Ansatte
• Sikkerhet,
arbeidsmiljø
og
velvære
• Mangfold og
likestilling
• Utvikling
og
karrieremuligheter
• Klimahandling
• Standpunkt
i sosiale
problemer
Ansattmøter
Strategioppdateringer
Avdelingsmøter
Medarbeiderundersøkelser
Opplæring og
kurs
Interne kommunikasjonskanaler,
inkl. digitale
plattformer /
Workplace
Representasjon
i styret
Ansattdialog
Kontakt med fagforeninger
Seminarer
Investorer
• Ansvarlig innkjøp
• Menneskerettigheter
• Tilgang til
digitale
tjenester for
kunder
•Antikorrupsjonsarbeid
• Åpenhet om
hvordan
Telenor skaper
verdi
for interessentene
• Klimatiltak
• Åpenhet og
rapportering
om
miljø, sosiale
forhold
og selskapsstyring
• Informasjon
om
selskapets
omorganisering
Kapitalmarkedsdagen
Kvartalspresentasjoner
Generalforsamling
Investormøter
Analytikermøte
med hovedeiere/-
investorer
Aktsomhetsvurderinger
for
menneskerettigheter
Mer detaljert
rapportering om
miljø,
sosiale forhold
og selskapsstyring
Mål for miljø,
sosiale forhold
og
selskapsstyring
Forbedringer
i åpenhet og
effektivitet
Kunder
• Kunders
nettsikkerhet
• Digital tilgang
og
inkludering
• Klimahandling
• Elektronisk
avfall /
produkters
bærekraft
• Personvern
og
datasikkerhet
• Ansvarlig
tjenesteutsetting
• Standpunkt
i sosiale
problemer
Score for kundelojalitet
(Net
Promoter Score,
NPS)
Håndtere kundenes
personvernrisiko
Undersøkelser
av kundetilfredshet
Telefonstøtte
Bransjefora
Kundeorienterte
initiativer
for
sirkulær økonomi
Sivilsamfunn
og
sivilsamfunnsorganisasjoner
• Menneskerettigheter
• Etikk og
digitale
rettigheter
• Åpenhet
• Klimatiltak
• Ytringsfrihet
• Datasikkerhet
og
personvern
• Digital tilgang
Apen dialog og
samarbeid
Deltakelse
i lukkede og offentlige
fora med flere
interessenter
Samarbeid og
dialog med ikke-
statlige organisasjoner
via:
- UN Global
Compact (UNGC)
- Næringslivets
Hovedorganisasjon
(NHO)
- Child Labour
Platform (CLP)
- UNI Global
Union
- Global Network
Initiative (GNI)
- Norges kontaktpunkt
for ansvarlig
næringsliv
Politiske beslutningstakere
/
myndigheter
• Digital tilgang
for alle
•Kunders personvern
og sikkerhet
• Klima og miljø
• Ansvarlig
tjenesteutsetting
• Helse og velvære
• Mangfold
• Etiske hensyn
ved
kunstig intelligens
• Åpenhet og
rapportering
om miljø,
sosiale forhold
og
selskapsstyring
Deltakelse
i høringer og
offentlige
fora
Kontakt gjennom
bransjerådgivende
organer og organisasjoner
Deltakelse
i analyser og
studier
Sosiale arrangementer,
konferanser
Samarbeid på
viktige områder
(inkl.
digitale ferdigheter
samt klima og
miljø)
Kontakt via:
- EU
- Verdens økonomiske
forum
- Nordic Business
Forum
- Næringslivets
Hovedorganisasjon
(NHO)
- Det internasjonale
pengefondet
- Verdensbanken
Samfunn og medier
• Ansvarlig
tjenesteutsetting
/
menneskerettigheter
inkl. konfliktmineraler
• Digital tilgang
• Digitale
rettigheter
/
inkludering
• Klimatiltak
og
elektronisk
avfall
Møter med ikke-statlige
organisasjoner
Pressemeldinger
og sosiale medier
Intervjuer med
konsernsjefen
og
sentrale ledere
Tett dialog
Åpenhet om nylige
operasjonelle
og
strategiske
utviklinger,
nye
produkter og
tjenester
Undersøkelser
Globale samarbeid
Forretningspartnere
og
andre bransjeaktører
• Åpenhet
• Fremtidige
behov og
krav
• Klimatiltak
• Mangfold og
inkludering
• Helse, miljø
og
sikkerhet
• Datasikkerhet
og
personvern
• Samarbeid på
viktige
områder
• Menneskerettigheter
Medlemskap i
organisasjoner:
- Nordic Business
Forum
- GSMA (Global
Mobile Operators’
Association)
- ETNO (European
Telecommunications
Network
Operators'
Association)
- Joint Alliance
for CSR (JAC)
- TM forum
(styremedlem)
Aktsomhetsprosess
Bilaterale
dialoger
Partnerskap
/ strategiske
samarbeid
Erfaringsdeling
om beste praksis
Oppfølging av
revisjoner og
inspeksjoner
Prinsipper for
leverandøratferd
03
Interessentkontakt
Bærekraftsrapport
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 35
Telenors vesentlighetsanalyse
for 2021 fremhevet
at det var
behov for
å redegjøre
mer systematisk
for finansiell
vesentlighet
for de fleste
saker knyttet
til miljø,
sosiale
forhold og
selskapsstyring.
Analysen pekte
på noen
kvalitative
hensyn og noen
mangler i
Telenors utredninger
av finansiell
vesentlighet
og interne
konsekvenser.
I 2022
arbeidet Telenor
videre med
å korrigere
manglene og
tok
flere proaktive
grep for å
etterleve de
europeiske
standardene
for bærekraftsrapportering
om dobbel
vesentlighet.
Telenor foretok
en utredning
av dobbel
vesentlighet,
med
støtte fra
BSR™
– et nettverk
for rådgivning
og bærekraft
i
privat sektor.
Utredningen
ble utført
i tråd med
EUs direktiv
om bedrifters
bærekraftsrapportering
(EU CSRD),
det
tilhørende
utkastet til
europeiske standarder
for
bærekraftsrapportering
(ESRS) og veiledning
fra Global
Reporting
Initiative
(GRI) 2021.
Utredningen
omfattet en
kvalitativ
vurdering
og strategiske
prioriteringer
på høyt nivå
i hele konsernet.
Den pekte
på
risikoer,
muligheter
og mulige konsekvenser
relatert til
plassering
i verdikjeden
– direkte i
driften, hos
forretningspartnere
eller hos sluttbrukere.
I tilfeller
hvor det
oppsto et
sprik mellom
risikoer, muligheter
eller
konsekvenser,
la analysen
mest vekt på
den største
risikoen.
Arbeidet med
vesentlighetsanalysen
besto i hovedsak
av
fem trinn:
1.
Identifisering
av bærekrafttemaer
som er relevante
for Telenor
basert på veiledning
og krav fastsatt
i
de relevante
rapporteringsstandardene,
inkludert
GRI, EU CSRD
og ESRS (utkast),
SASB, TCFD-
anbefalingene,
GHG-protokollen,
bærekraftsmål,
UN Global
Compact osv.
2.
Sekundærforskning
og foreløpige
vurderinger
basert på
●
interne Telenor-dokumenter
inkludert
tidligere
analyser utført
av Telenor,
som
konsekvensutredningen
for klima og
menneskerettigheter
for hele konsernet
●
offentlige
ressurser og
BSRs fagkunnskap
●
risikoene
som ble kartlagt
av Telenors
prosess
for risikostyring
●
tilbakemelding
fra ekstern
analyse og
vurdering
av Telenors
ESG-arbeid
3.
Fokusgruppeintervjuer
for å identifisere
og vurdere
konsekvenser
og samle
inn tilbakemelding
på
foreløpige
vurderinger
:
●
metodologi
i samsvar
med Telenors
risikomatrise
(alvorlighetsgrad
og
sannsynlighet)
●
intervju med
20 interne
interessenter
fra ulike
nivåer og
regioner i
Telenors organisasjon
●
intervju med
7 eksterne
interessenter,
inkludert
forretningspartnere,
investorer,
bransjeorganisasjoner
og ikke-statlige
organisasjoner
●
identifisering
og analyse
av konsekvensene
for
hvert vesentlige
tema
o
konsekvenser
for samfunn
og miljø –
kriterier
for konsekvensutredning
for
samfunn og
miljø fastsatt
av globale
standarder
(bl.a. GRI,
EU og CSRD) med
hensyn til
skala, omfang
og mulighet
for
gjenoppretting
o
konsekvenser
for virksomhet
(risikoer
og
muligheter)
– kriterier
for vurdering
av
konsekvenser
på virksomheten
utviklet
med utgangspunkt
i Telenors rammeverk
for risikostyring
(alvorlighetsgrad
og
sannsynlighet)
4.
Revidering
av analysen
basert på
kvantitative
og
kvalitative
innspill fra
interessenter
5.
Validering
av resultater
i gruppemøte
med interne
interessenter
Analysen
identifiserte
en liste med
20 temaer innenfor
miljø,
sosiale forhold
og selskapsstyring.
De tolv viktigste
temaene
for Telenor
ble prioritert,
basert på konsekvensene
for
samfunn og
miljø, konsekvensene
for virksomheten
og
sammenhengen
med selskapets
strategiske
mål. Disse
høyest prioriterte
temaene begrensning
av klimaendringer
og energibruk,
varklimatilpasning,
digitale ferdigheter
og
inkludering,
nettsikkerhet,
mangfold,
like muligheter
og
inkludering,
helse, sikkerhet
og velvære,
tvangsarbeid,
cybersikkerhet,
vern av personopplysninger,
ytringsfrihet
og personvern,
antikorrupsjon,
og ansvarlig
leverandørkjede.
Den neste
delen,
Vesentlige
temaer og høydepunkter
,
oppsummerer
temaene, inkludert
konsekvensnivået
og
hvordan de
passer inn i
Telenors prioriterte
satsingsområder
for ansvarlig
forretningsdrift.
I 2023 vil
Telenor fortsette
å satse på å
integrere
de
vesentlige
temaene i selskapets
strategi og
risikostyringsprosesser,
med særlig
vekt på de
med størst
konsekvenser
ifølge vesentlighetsanalysen.
Slik vil selskapet
sikre at risikoer,
muligheter
og konsekvenser
forstås, måles
og begrenses
i tråd med
de strategiske
målene. De
vesentlige
temaene vil
bli kartlagt
ut fra eksisterende
retningslinjer
og målt ved
hjelp av resultatindikatorer.
Med
spesifikke
handlingsplaner
kan selskapet
sikre at eventuelle
mangler håndteres
i tråd med
strategien
og
risikostyringsprosessene.
Et viktig
trinn i prosessen
blir å
utrede hvorvidt
det vil kreves
betydelige
økonomiske
ressurser for
å gjennomføre
planene.
04
Vesentlighetsanalyse
Bærekraftsrapport
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 36
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 37
Område
Ambisjon
Hovedtema
for 2022
Konse-
kvens for
selskapet
**
(risikoer
og
muligheter
)
Konsekvens
for
samfunn og
miljø**
Mål
Resultater
i 2022
Berørte
bære-
krafts-
mål
Miljø
Klima
Oppfylle Telenors
egne
forskningsbaserte
mål og
utforske
forretningsmuligheter
som
setter tredjeparter
i stand til
å redusere
eget
klimaavtrykk.
Begrensning
av
klimaendringer
og
energiforbruk*
IIIII
III
57 %
reduksjon
i utslipp av
klimagasser
fra global
virksomhet,
sammenlignet
med 2019-nivå,
innen 2030.
68 %
av leverandører (målt
etter innkjøpsverdi)
har satt
forskningsbaserte
klimamål
innen 2025.
7 %
reduksjon
av absolutte
Scope 1- og
2-utslipp
fra global
virksomhet
(sammenlignet
med 2019-nivå).
36,3 %
av leverandører
hadde
satt forskningsbaserte
mål.
Klimatilpasning*
IIIII
III
Miljø
Utforske
muligheter
innenfor sirkulær
økonomi,
sette mål
og definere
en
strategi for
å klatre på
avfallshierarkiet,
først for
mobiltelefoner
og
hjemmeenheter
i Norden,
senere for
nettverksutstyr
Elektronisk
avfall
og sirkularitet
III
III
TBD
32 %
prosent innsamlede
enheter resirkulert
68 %
prosent innsamlede
enheter gjenbrukt
0 %
prosent innsamlede
enheter kastet
på søppelfylling
Naturmangfold
III
III
TBD
N/A
Sosiale forhold
Digitale
ferdigheter
Bli en inkluderende
partner
for å bygge
ferdigheter
for
fremtiden
Digitale
ferdigheter
og
inkludering*
IIII
IIII
6 millioner
flere mennesker
har fått opplæring
i digitale
ferdigheter
innen 2025
(fra
2021)
68 %
aktive databrukere
innen 2025
3 millioner
mennesker
fikk
opplæring i
digitale ferdigheter
(fra 2021)
innen utgangen
av
2022
58%
aktive databrukere
Nettsikkerhet*
III
IIII
Menneskerett
igheter
Respektere
og fremme
menneskerettigheter,
ha tillit
hos interessenter
og sikre
aktsomhet
for
menneskerettigheter
i hele
organisasjonen
Tvangsarbeid*
III
IIII
100 %
av ansatte
fullfører
opplæring i
menneskerettigheter
innen
2024
60 %
av bærekraftsteam
fullførte opplæring
i
menneskerettigheter
i 2022
Barnearbeid
III
II
Foreningsfrihet
III
II
Levelønn og
folketrygd
III
II
Mangfold og
inkludering
Være ledende
innenfor
mangfold og
aktivt arbeide
for en bærekraftig
fremtid
for alle
Mangfold,
like
muligheter
og
inkludering*
IIIII
II
40 %
kvinner på
toppledernivå
innen 2025
33 %
kvinner på
toppledernivå
38 %
kvinner i
arbeidsstyrken
32 %
ledere med
ikke-nordisk
bakgrunn
Rekruttering
og
ansattutvikling
III
II
Helse,
sikkerhet og
velvære
Null skader
på ansatte
og
forretningspartnere
og å ha
helse, sikkerhet
og velvære
fullt innarbeidet
i
virksomheten
Helse, sikkerhet
og velvære*
III
III
6000
observasjoner
av
usikre handlinger/forhold
innen 2023
3500
observasjoner
av usikre
handlinger/forhold
3
dødsfall
05
Vesentlige temaer
og
høydepunkter
i 2022
Bærekraftsrapport
| Bærekraftrapport | Årsrapport 2022 | 38
Område
Ambisjon
Hovedtema
for 2022
Konse-
kvens for
selskapet
**
(risikoer
og
muligheter
)
Konsekvens
for
samfunn og
miljø**
Mål
Resultater
i 2022
Berørte
bære-
krafts-
mål
Eierstyring
og selskapsledelse
Cybersikkerh
et
Gjennom kontinuerlig
risikobasert
forbedring
av
sikkerhetsmodenheten
i
kjernevirksomheten
og
målstyring
av
sikkerhetsnivået
vil Telenor
være en samarbeidspartner
og følge
de samme høye
standardene
overalt
selskapet
opererer.
Dette
gjelder alle
sikkerhetsområder
innen
informasjonssikkerhet,
fysisk sikkerhet
og svindel.
Cybersikkerhet*
IIII
III
Frem mot
2025: Bli anerkjent
som en bransjeleder
på
sikkerhet
i alle markeder
der
selskaper opererer.
99 %
av ansatte
fullførte
sikkerhetsopplæring
Personvern
Forbli en
sterk og pålitelig
merkevare
med fortsatt
sterk vektlegging
av
kundenes
personvern.
Vern av
personopplysning
*
IIII
III
Frem mot
2024: Kontinuerlig
overvåke og
agere på trusler
mot kunders
og ansattes
personvern,
forbedre
personvernkontroller,
og
sikre informerte
beslutninger
som tar hensyn
til potensielle
konsekvenser
for personvernet
Implementert
revidert
rammeverk
for
personvernstyring
Ytringsfrihet
og
personvern*
IIII
III
Antikorrupsjo
n
Å opprettholde
nulltoleranse
for bestikkelser
og
korrupsjon,
og å unngå
situasjoner
eller handlinger
som kan fremstå
som
upassende,
utilbørlige
eller
uredelige.
Antikorrupsjon*
IIII
III
Styrke Telenors
forebyggende
antikorrupsjonsprogram
i
alle forretningsenheter,
inkludert relevante
tiltak for
å forebygge
korrupsjon
Implementert
et felles
system
for risikoklassifisering
i alle
forretningsenheter
Ansvarlig
leverandørkje
de
Opprettholde
ansvarlig
forretningspraksis
i
leverandørkjeden
gjennom
høye bærekraftsstandarder
og kontinuerlig
forbedring
Ansvarlig
leverandørkjede*
IIII
IIII
90 %
håndterte
avvik fra
bærekraftstilsyn
i
leverandørkjeden
årlig innen
2025
Overvåking
av
100 %
av
høyrisiko
forretningspartnere
innen
2024
55 %
håndterte
avvik fra
bærekraftstilsyn
i
leverandørkjeden
årlig
* Høyest prioriterte temaer ut fra mulige konsekvenser
** Identifisert i vesentlighetsanalysen (
I
– svært lav;
II
– lav
; III
– middels
; IIII
– høy;
IIIII
– svært høy
)
De neste
delene av
rapporten gir en
oversikt over
de høyest
prioriterte temaene
i Telenors ansvarlige
forretningsdrift, slik
det er definert
i vesentlighetsanalysen. Disse
definerer hvordan Telenor skal
ta tak i
de kartlagte konsekvensene,
risikoene
og mulighetene innenfor de definerte
områdene. Denne delen er strukturert rundt
de tre faktorene miljø, sosiale forhold og
eierstyring og selskapsledelse.
Sammenhengen med Telenors
strategi er understreket
i begynnelsen av
hver del. For
hvert
område inngår det informasjon om
●
retningslinjer og forpliktelser
●
ambisjon
●
mål
●
oversikt over vesentlige temaer slik de er definert i vesentlighetsanalysen, og hva de betyr for Telenor
●
oppdatering fra 2022
●
strategi for å nå ambisjonene og målene fremover
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 39
Telenor har
en ambisjon om
å levere kommunikasjonstjenester
som bidrar til
å løfte de
samfunnene selskapet har
virksomhet
i, og legge til rette for at kundene opprettholder kontakten med det som
betyr mest for dem. I denne ambisjonen ligger også
en
forpliktelse
til
å
bidra
til
å
begrense
den
globale
oppvarmingen
og
eventuell
skadelig
miljøpåvirkning
fra
Telenors
virksomhet.
Telenors
teknologi
og
tjenester
kan
bidra
til
økt
bevissthet
om
klimaendringene,
og
selskapets
kunder
kan
benytte Telenors tjenester
til å redusere
sin egen miljøpåvirkning.
Men selskapet må
også selv være
del av omstillingen
og
en pådriver for nye tiltak i samfunnene
det har virksomhet i. Det er tre hoveddimensjoner
i Telenors arbeid for klima og miljø.
Den
første
dimensjonen
er
å
rydde
opp
i
selskapets
egen
virksomhet
ved
å
redusere
klimagassutslipp
og
forbedre
miljøarbeidet.
Den
andre
dimensjonen
er
å
heve
miljøstandardene
i
hele
leverandørkjeden
ved
å
redusere
klimagassutslippene blant selskapets
leverandører. Og den
tredje er å
hjelpe andre med
å redusere sine
utslipp gjennom bruk
av Telenors tjenester.
Ansvarlig forretningsdrift
er i
kjernen i
alt Telenor
gjør, og
selskapet bruker
en risikobasert
tilnærming for
å forbedre
seg
kontinuerlig
i
alle
markeder.
Med
utgangspunkt
i
internasjonale
standarder
og
god
forretningsdrift
arbeider
Telenor
systematisk for
å håndtere
risikoer og få
mest mulig
ut av
de positive konsekvensene
av virksomheten.
Derfor er
arbeidet
med
å
redusere
klimagassutslipp
og
avfall
en
viktig
del
av
selskapets
ansvarlige
forretningsdrift.
Ansvaret
for
egne
klimagassutslipp og håndtering av avfall er forankret i Telenors etiske
retningslinjer, der det kommer klart frem at selskapet
står ansvarlig for sine handlinger.
06
Klima og miljø
Bærekraftsrapport
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 40
Klima
Telenor har
forpliktet seg
til å
redusere klimaavtrykket
sitt
ved å bidra både
til å forebygge
klimaendringer og til
å bidra
til
å
beskytte
infrastruktur
og
samfunn
mot
klimaendringenes
skader.
Selskapet
følger
lokalt
og
internasjonalt
anerkjente
standarder
for
miljø
og
energieffektivitet.
Alle
forretningsenheter
må
gjøre
en
innsats
for
å
begrense
bruken
av
naturressurser
som
energi,
vann
og
råmaterialer,
og
de
må
søke
å
redusere
klimagassutslippene i tråd med Telenors
forskningsbaserte
mål.
Telenor
møter
med
dette
forventningene
fra
sin
største
eier,
Nærings-
og
fiskeridepartementet,
om
at
selskaper
som
er
deleid
av
den
norske
staten
skal
sette
forskningsbaserte klimamål.
Ambisjon
Oppfylle Telenors
egne forskningsbaserte
mål og
utforske
forretningsmuligheter som
setter tredjeparter
i stand
til å
redusere eget klimaavtrykk.
Mål frem mot 2025/2030
Redusere utslipp
av klimagasser
fra global
virksomhet med
57 prosent
,
sammenlignet
med 2019-nivå,
innen 2030.
Sikre at
68 prosent
av
leverandører målt
etter
innkjøpsverdi har
satt
forskningsbaserte
klimamål.
Vesentlige temaer
Begrensning av klimaendringer og
energiforbruk
Hva dette temaet betyr for Telenor
Dette
omhandler
Telenors
evne
til
å
redusere
egne
klimagassutslipp. Energieffektivitet er en del av dette.
●
Scope 1:
direkte
utslipp
produsert
av
selskapet,
inkludert
fra
fasiliteter
det eier,
kjøretøy,
oppvarming
og nedkjøling
●
Scope 2:
indirekte
utslipp
fra
produksjon
av
kjøpt
elektrisitet, damp, oppvarming og nedkjøling
●
Scope 3:
andre
indirekte
utslipp,
inkludert
innkjøpte
varer
og
tjenester,
forretningsreiser,
pendling,
avfallshåndtering, bruk
av solgte
produkter, transport
og distribusjon (opp- og nedstrøms)
Klimatilpasning
Hva dette temaet betyr for Telenor
For
Telenor
betyr
klimatilpasning
å
forberede
seg
på,
håndtere
og tilpasse
virksomheten til
de fysiske
risikoene
ved
klimaendringene,
inkludert
hyppigere
ekstremvær,
flom, tørke
og stigende
temperatur over
tid. Det
omfatter
drift, leverandørkjede, samfunn og
ansatte. Videre handler
det om å arbeide for å opprettholde inkluderende tilgang til
produkter og tjenester samt innsatsfaktorer som
tilgang til
energi.
Samtidig
er
det
viktig
å
kartlegge
behovet
for
å
håndtere
risikoer
knyttet
til
omstillingen
blant
annet
gjennom endringer
i retningslinjer
lovgivning, teknologi
og
markeder.
Oppdatering fra 2022
36.3%
av leverandører
målt etter
innkjøpsverdi satte
forskningsbaserte
mål i 2022
7%
reduksjon av
absolutte Scope 1-
og 2-utslipp fra
global virksomhet i
2022, sammenlignet
med 2019-nivå.
For å ta tak i Scope 1-utslipp har Telenor fortsatt arbeidet å
redusere utslipp fra nettverksoperasjoner ved å videreføre
solcelleanlegg og løsninger for energilagring ved
basestasjoner i Bangladesh og Pakistan. I 2022 ble 100 nye
solcelleanlegg opprettet.
Som en del av arbeidet med å redusere Scope 2-utslipp
inngikk Telenor i 2022 flere kraftkjøpsavtaler for
virksomhetene i Norge og Danmark. Fornybar energi til
Telenor i Norge blir produsert av en vindpark i Sverige og
starter produksjonen mot slutten av 2023. I Danmark er
Forskningsbaserte klimamål
I mai 2021 godkjente SBTi (Science Based Targets Initiative)
Telenors
mål for reduksjon av klimagassutslipp. Godkjenningen
bekrefter at
Telenors klimamål er i tråd med hva klimaforskningen
mener er
nødvendig for å nå målet i Parisavtalen om å begrense
global
oppvarming til 1,5 °C over førindustrielt nivå.
Dette er Telenors godkjente klimamål:
Reduser utslipp av klimagasser fra global virksomhet med
57 prosent, sammenlignet med 2019-nivå, innen 2030.
Telenors mål for den nordiske virksomheten er karbonnøytral
drift
innen 2030. Da må det satses på energieffektive
tiltak i driften av
nettverket, kjøp av fornybar kraft og kompensering
av restutslipp
gjennom høykvalitets klimakvoter. Telenors mål for
de asiatiske
markedene er å redusere klimagassutslipp med 50 prosent
innen 2030
sammenlignet med 2019-nivå. Det vil gjøres gjennom
å legge vekt på å
erstatte dieselaggregater med solenergiløsninger på basestasjoner
og
utforske andre fornybare energikilder i regionen.
68 prosent av leverandører, målt etter innkjøpsverdi,
innenfor kategoriene kjøpte varer, tjenester og kapitalvarer
skal sette forskningsbaserte mål innen 2025.
Merk: Etter dekonsolideringen av enkelte av Telenors eiendeler og en
omstrukturering av selskapet vil Telenor sende inn nye mål for godkjenning av SBTi
i 2023.
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 41
kraftkjøpsavtalen basert på et solcelleanlegg, som vil være
i drift innen utgangen av 2024. I tillegg til at de sikrer
tilgang til fornybar energi, sørger disse kraftkjøpsavtalene
for et forutsigbart kostnadsnivå. Begge prosjektene er i
rute. I fjerde kvartal av 2022 ble det også påbegynt en
prosess for å utforske kraftkjøpsavtaler i Finland. Den
prosessen skal fullføres i 2023.
I den asiatiske delen av virksomheten skaffet det
Thailandske selskapet dtac energisertifikater (sertifikater
som dokumenterer at innkjøpt elektrisitet kommer fra
fornybare kilder) fra et solcelleanlegg i 2022.
Den klart største andelen av klimagassutslipp for Telenor
og andre selskaper i telekommunikasjonsbransjen
stammer fra leverandørkjeden. For å kunne redusere
Scope 3-utslippene i vesentlig grad er Telenor avhengig av
at leverandørene setter seg mål og oppnår faktiske
utslippsreduksjoner. Derfor har Telenor satt en tydelig
forventning til sine leverandører om at de må sette sine
egne forskningsbaserte mål for å sikre sterkere
klimainnsats og bidra til å oppfylle Telenor-konsernets
eget Scope 3-mål.
I 2022 lanserte innkjøpsselskapet Telenor Procurement
Company (TPC) initiativet «Project 68%» sammen med
Telenor-konsernet for å fremme Telenors
forskningsbaserte mål for Scope 3-utslipp. Prosjektet var
først og fremst ment å påvirke Telenors 300 største
leverandører, målt etter innkjøpsverdi, til å sette seg
forskningsbaserte mål. Hver av de åtte Telenor-eide
telekomselskapene har kontaktet sine 20 største lokale
leverandører. TPC har også kontaktet de 20 største
leverandørene for hver innkjøpskategori fra sine globale
leverandører for å fremme forpliktelsen til
forskningsbaserte mål. For 2022 var selskapets mål at 33
prosent av leverandørene målt etter innkjøpsverdi skulle
sette forskningsbaserte mål. Den endelige oppnåelsen var
på 36,3 prosent.
Energiforbruk
Energieffektivitet
gjennom
optimalisering
og
utrulling
av
nye
funksjoner,
som
kunstig
intelligens
og
maskinlæring,
fortsetter å være et viktig satsingsområde for Telenor med
tanke på å
nå selskapets mål. Telenor
har et program
for å
begrense
selskapets
energiforbruk
og
kostnad
med
tiltak
som
å
ta
gamle
teknologier
ut
av
drift,
iverksette
kunstig
intelligens
og
maskinlæring
og
ta
i
bruk
ulike
funksjoner i
radioaksessnettet. I 2022 holdt energiforbruket seg stabilt i
Norden,
mens
energiforbruket
fortsatte
å
vokse
i
den
asiatiske
virksomheten
som
følge
av
rask
datavekst
og
nettverksutvidelser på tvers av markedene.
Selv om datatrafikken har vokst i Telenors nettverk og flere
abonnenter
bruker
høyhastighets
5G-tilkobling,
står
Telenor
fast
ved
sin
forpliktelse
om
å
satse
på
energieffektivitet
og
effektivisering
gjennom
å
modernisere
nettverket
og
utfasing
i
fastnettet.
Nedstengningen av
kobbernettverket
i Norge
har allerede
sørget
for
en
innsparing
i
strømforbruket
på
14 gigawattimer
(GWh)
per
år.
Som
et
resultat
av
disse
initiativene sank energiforbruket
i Norden med 2,6 prosent
fra 2021 til 2022.
I Asia
har vedvarende flom,
strømbrudd, belastninger som
følge
av
hete
og
andre
forstyrrelser
ført
til
stor
bruk
av
dieselgeneratorer i
Pakistan og
Bangladesh. Dette
har økt
drivstofforbruket
og
er
en
årsak
til
at
energiforbruket
til
Telenors
selskaper
økte,
og
ble
henholdsvis
10
og
12
prosent høyere enn prognosen for 2022 i disse landene.
Til
tross
for
disse
utfordringene
sank
utslippsintensiteten
med
16
prosent
i
2022
til
62
megawattimer
per
petabyte
(tCO2e/Petabyte).
Tiltak for å oppnå høyere
energieffektivitet vil fortsatt være
høyt
prioritert
i
Telenors
virksomhet.
De
viktigste
aktivitetene
for
energieffektivitet
vil
være
å
fortsette
å
utvikle
energiløsninger
i
Asia-regionen
samt
initiativer
i
Norden som å
stenge ned kobbernettverket i
Norge, som vil
spare 17 GWh i året.
Rapportering om klimarisiko
Telenors rapportering om klimarisiko følger anbefalingene
til Task Force
on Climate-related Financial Disclosures (TCFD). Telenors
TCFD-
klimarisikovurdering viste at det finnes flere klimarisikoer
og
‑
muligheter for Telenor og aktører innenfor informasjonsteknologi
generelt. Telenors 2022 TCFD-rapport trekker frem de
største risikoene
og mulighetene for selskapet.
De viktigste klimarisikoene for Telenor er:
●
høyere priser på klimagassutslipp, og dermed høyere
kostnader
●
høyere kostnader og begrenset tilgang på fornybar energi
●
fysiske risikoer ved ekstremvær og kroniske effekter
av
global oppvarming
De viktigste klimamulighetene for Telenor er:
●
større etterspørsel etter utvikling av nye tjenester (f.eks.
tingenes internett)
●
å bli anerkjent som et selskap som er robust og
godt rustet
for klimaendringene
●
bruk av mer effektive produksjons-
og
distribusjonsprosesser
Konsekvensene av omstillingsrisikoer ventes å være høyere
i Norden,
mens konsekvensene av de fysiske risikoene ventes
å være høyere i
Asia.
Klimatilpasning: Beredskap for flom i
Thailand for å sikre tilgang til
kommunikasjon
I Thailand satte dtac opp krisetiltak for å håndtere
potensielle
nettverksforstyrrelser forårsaket av flom over hele
landet i 2022.
Egne nettverksteam ble sendt ut for å iverksette beredskapsplaner
i
flomutsatte provinser. Arbeidet involverte mobilisering
av mobile
basestasjoner, kraftgeneratorer og drivstoff i områder
som kan miste
strøm som følge av flom og storm. I tillegg ble padlebåter
og kjøretøy
med firehjulstrekk gjort klare for å sikre muligheten
til å gjennomføre
sikre logistikkoperasjoner til og fra berørte basestasjoner
ved behov.
dtac jobbet også tett med Thailands meteorologiske
myndigheter
(Department of Meteorology) og departementet med
ansvar for
forebygging og håndtering av katastrofer (Department
of Disaster
Prevention and Mitigation) for å sende varsler via nettverket
til dtac som
nådde millioner av mobilbrukere utsatt for flomrisiko. Dtac
samarbeidet
også med Thailands tilsynsmyndigheter (National
Broadcasting and
Telecommunications Commission) for å forberede
nødvendige tiltak i
etterkant av eventuelle flomkatastrofer.
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 42
Strategi for å nå målene
Telenors ambisjon er
å oppfylle egne
forskningsbaserte mål
og
utforske
forretningsmuligheter
slik
at
tredjeparter
kan
redusere
klimaavtrykket
sitt
gjennom
å
redusere
egne
Scope 1-
og
Scope 2-utslipp
og
sikre
at
leverandører
forplikter seg til forskningsbaserte mål.
Det har blitt startet
en innkjøpsprosess med mål om
å inngå
en kraftkjøpsavtale for DNA.
Prosessen skal fullføres innen
2023. Arbeidet med å sikre seg kraftkjøpsavtaler fortsetter
i Asia,
både for
å holde
energikostnadene stabile
og for
å
redusere
utslipp
av
klimagasser.
Nylig
ble
det
inngått
en
avtale
gjennom
et
omforent
memorandum
mellom
Grameenphone og
Ditrolic Energy,
et selskap
som utvikler
fornybar
energi,
om
å
inngå
i
dialog
med
myndighetene
i
Bangladesh for å fremme kraftkjøpsavtaler for bedrifter.
På kort
sikt vil
Telenor fortsette
å bruke
energisertifikater
for
å
redusere
utslipp
og
–
der
det
er
mulig
–
inngå
kraftkjøpsavtaler
fra
store
kraftprodusenter
for
å
forsyne
virksomheten
med
både
ren
og
stabil
energi.
Det
er
en
betydelig
mangel
på
energisertifikater
i
Bangladesh,
og
i
Pakistan
er
energisertifikat-markedet
helt
i
startgropen.
Lokale team arbeider proaktivt med innkjøpsprosessen for
å finne løsninger.
Endringer i utslippsregnskap for klimagasser
og referansepunkt
Etter
sammenslåingen
av
Digi
og
Celcom
samt
salget
av
Telenor
Myanmar
har
det
skjedd
betydelige
endringer
i
Telenors
utslippsregnskap,
mål
og
referansepunkter
for
disse
målene.
Enhetene
i
både
Malaysia
og
Myanmar
har
blitt
fjernet
fra
Telenors
Scope 1-
og
Scope 2-utslipp.
Imidlertid
vil
en
ratebasert
mengde,
basert
på
aksjeeierskap, av Digi og
Celcom sine utslipp nå
være del av
Telenors
Scope 3-utslipp
under
kategori 15
i
GHG-
protokollen.
Grafen
under
viser
hvordan
de
strukturelle
endringene har virket inn på Telenors utslippsrapportering.
Merk: Alle historiske utslipp er normalisert for å gjenspeile
oppdaterte
utslippsfaktorer der det er nødvendig, og kan vise
til små forskjeller
sammenlignet med tidligere rapporterte tall.
Videre
har
Telenor
oppdatert
sine
historiske
Scope 2-
utslippsfaktorer
som
følge
av
oppdateringer
fra
Det
internasjonale
energibyrået
(IEA).
Det
har
også
skjedd
andre
endringer
relatert
til
utslippsfaktorer,
som
nye
konverteringsfaktorer
for
drivstoff,
som
virker
inn
på
Telenors
rapportering
av
Scope 1-utslipp.
Disse
utslippsfaktorene
kommer
fra
det
britiske
departementet
med
ansvar
for
industri,
energi
og
industriell
strategi
(UK
Department
for
Business,
Energy
and
Industrial
Strategy).
Grafen
under
illustrerer
endringene
i
Telenors
2022-
utslippsgrense.
Flom i Pakistan
I 2022 opplevde Pakistan flom etter et omfattende monsunregn
som
etterlot en tredjedel av landet under vann. Dette
ga viktig lærdom om
klimareduserende tiltak for Telenor i Pakistan:
Tiltak som fungerte:
- Robuste tårnfundamenter. Det forekom ingen tårnkollapshendelser
under flommen.
- Hevede fundamenter for utstyr i flomutsatte områder
reduserte
flompåvirkningen
- Diverse utstyr som var hevet eller installert på
tårn heller enn på
bakken var beskyttet mot vindstorm/plaskregn
- Hevede solcellepaneler ble beskyttet
- Vanntett kraftutstyr minimert vannskader
Ytterligere tiltak som er under vurdering:
- Heve flere plattformer som ble rammet av flommen
og som har
reparasjonsbehov
- Fjernstyrt kraftinfrastruktur
- Hybride backup-løsninger for å bedre takle ska
der på strømnettet.
- Strengere kriterier for valg av lokasjon for telekominfrastrukturen
for å
ta hensyn til flombaner og jordskjelveksponering
- Bygge flere sikrede oppbevaringsrom for å unngå
at dieselreserver
fryser under vinterstormer
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 43
Miljø
Telenor
har
satt
seg
et
mål
om
å
gjøre
selskapets
kommunikasjonstjenester
tilgjengelige
for
et
større
publikum, samtidig som selskapet, dets
kunder og partnere
sammen
bidrar
til
å
unngå
skadelig
miljøpåvirkning.
Selskapet
legger
stor
vekt
på
å
overholde
lokale
lover
og
internasjonalt
anerkjente
miljøstandarder.
Telenors
retningslinjer
sier
klart
at
alle
forretningsenhetene
skal
innføre
et
miljøstyringssystem,
som
også
omfatter
bærekraftig
avfallshåndtering, og
de
skal
støtte
initiativer
som
gjør
bruk
av
kommunikasjonstjenester
for
å
utvikle
miljøeffektive
løsninger.
Alt
elektronisk
avfall
skal
gjenbrukes,
resirkuleres
eller
trygt
deponeres.
Selskapet
har en ambisjon
om å øke andelen
gjenbruk for å
utvide den
aktive levetiden til både sluttbrukerenheter
og utstyr innen
nettverks
og
IT.
Elektronisk
avfall
skal
aldri
kastes
på
en
søppelfylling. Bærekraftskriterier for miljø, som muligheten
til
å
gjenbruke
og
reparere,
skal
alltid
vurderes
i
innkjøpsprosesser for store kontrakter.
Ambisjon
Utforske
muligheter innenfor
sirkulær
økonomi,
sette
mål
og definere en strategi
for å klatre på
avfallshierarkiet, først
for mobiltelefoner og
hjemmeenheter i Norden,
senere for
nettverksutstyr.
Vesentlige temaer
Elektronisk avfall og sirkularitet
Hva dette temaet betyr for Telenor
Telenors håndtering av elektronisk avfall og tiltak innen
sirkulærøkonomi innebærer bruk av livssyklusanalyser i
alle faser av levetiden til mobiltelefoner, hjemmeenheter
og andre tilkoblede sluttbrukerenheter, i tillegg til
nettverksutstyr ved basestasjoner. Dette inkluderer
analyser av design, produksjon, emballasje, salg, bruk og
levetid for å unngå uttømmende ressursbruk. En sentral
del av dette arbeidet omfatter å fange opp og behandle
materialer mot slutten av produktenes levetid for å få mest
mulig ut av produktinnsatsen både forretningsmessig og
miljømessig. Her spiller mengden og typen produsert
elektronisk avfall inn. Det samme gjør riktig håndtering og
deponering som inkluderer behandling ved slutten av
levetiden.
Eksempler er gjenvinning eller gjenbruk,
forbrenning og kasting på søppelfylling.
Naturmangfold
Hva dette temaet betyr for Telenor
I den nylig utgitte eierskapsmeldingen til Stortinget om
Statens eierrapport står det tydelig at det forventes at
selskaper der Nærings-
og fiskeridepartementet har
eierskap tar en lederposisjon innenfor risikostyring og
rapportering av forretningsmessige konsekvenser for
naturmangfold i økosystemer på land og i vann. Dette
inkluderer, men er ikke begrenset til, konsekvenser for
rødlistearter, tap av naturmangfold eller endringer i
distribusjon (reproduksjon eller immigrasjon) av lokale
arter, kritiske habitater og vernede områder.
Oppdatering fra 2022
Elektronisk avfall og sirkularitet
Telenor deltar aktivt
i GSMAs initiativer
for å styrke
arbeidet
med sirkulær
økonomi i
telekommunikasjonsbransjen.
For
Telenor er det særlig
to områder hvor sirkulær
økonomi er
relevant og
vesentlig. Det
første er
sirkularitet for
enheter
som
mobiltelefoner,
rutere
og
tv-bokser,
inkludert
det
å
forlenge levetiden til disse enhetene. Det andre handler om
gjenbruk,
reparasjon
og
resirkulering
av
utstyr
fra
basestasjoner.
Brukte
telefoner
tilbys
nå
i
de
nordiske
forretningsenhetene,
og
det
pågår
et
arbeid
for
å
øke
andelen av
brukte telefoner som
selges. Telenor
deltar i to
pågående GSMA-initiativer som vil sette felles
målepunkter
og
ambisjoner
på
tvers
av
enheter
og
nettverksutstyr
for
bransjen. Telenor vil sette egne mål når disse initiativene er
gjennomført.
Tilrettelegger for det grønne skiftet
Telenor
ser
selskapet
kan
ta en
stadig
viktigere
rolle
som
tilrettelegger for det
grønne skiftet ved
å tilby partnere
og
klunder
kommunikasjonsløsninger
og
tjenester
som
redskap
i
arbeidet
med
å
redusere
egen
miljøpåvirkning.
Utvidet
bruk
av
mobil
og
digital
teknologi
er
viktig
for
å
oppnå
det
grønne
skiftet.
Telekommunikasjonsbransjen
har skissert i detalj hvordan
omstillingen til fornybar energi
kan kvantifiseres
med utgangspunkt i
fire nøkkelindustrier
som
står
for
80 prosent
av
globale
utslipp:
produksjonsindustri, kraft og energi, transport og bygg.
Natur og naturmangfold
Vesentlighetsanalysen
for
2022
pekte
på
at
Telenors
virksomhet
og
utvikling
av
nettverksprodukter
kan
ha
Over
440 000
enheter returnert
gjennom
returprogrammer
i Norden
i 2022
32 %
gjenvunnede
enheter
resirkulert
i 2022
68 %
gjenvunnede
enheter
gjenbrukt
i 2022
0 %
innsamlede
enheter kastet på
søppelfylling
i 2022
Klima og miljø | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 44
påvirkning
på
risikobildet
relatert
til
naturmangfold.
Datateknologi
krever
mye
nedkjøling.
Derfor
kan
datasentre
og
systemer
plasseres
under
vann,
noe
som
potensielt kan medføre skade på
ulike økosystemer. Tap av
naturmangfold
kan
også
ha
samfunnsmessige
ringvirkninger, som svekket
matsikkerhet, helse og
velvære
i
lokalsamfunn.
Samtidig
kan
datateknologi,
som
kunstig
intelligens og satellittløsninger, bidra
til bedre innhenting av
geoinformasjon
og
brukes
til
å
overvåke
endringer
i
naturmangfold
og
vernede
områder.
Datateknologisk
utvikling
kan
føre
til
positive
løsninger
for
naturen,
for
eksempel for
marine økosystemer.
Dette inkluderer
å føre
marine
arter
tilbake
til
sin
opprinnelige
ville
tilstand,
og
å
gjenskape korallrev via 3D-printing.
I
2023
vil
Telenor
styrke
innsatsen
internt
for
å
kartlegge
risikoer og muligheter relatert til naturmangfold.
Task force on Nature-related Financial
Disclosures (TNFD)
I 2023 vil
Telenor gjennomføre innledende
undersøkelser av
virksomhetens påvirkning på naturen og naturmangfoldet.
Strategi for å nå målene
Telenor arbeider med
å påvirke og
fremskynde, direkte og
gjennom
tredjeparter,
tiltak
på
landnivå
som
styrker
tilgangen til fornybar
energi fra nasjonale
strømnett. Målet
er å fremme investeringer i og deregulering av strømnettet
i
utviklingsmarkeder
og
fremvoksende
markeder
i
Asia.
Selskapet ber landenes myndigheter spesifikt
om å legge til
rette for kraftkjøpsavtaler da
dette vil sikre at
selskaper kan
øke etterspørselen og redusere egne
utslipp. Det bidrar til
å
redusere
risiko
for
investorer
og
utviklere
av
kraftverk.
Telekommunikasjonsoperatører, sammen
med selskaper
i
andre
bransjer
har
en
mulighet
til
å
slå
sammen
deres
langsiktige behov for fornybar elektrisitet
i nettverkene for
å stimulere investeringer. På den måten kan bransjen legge
til rette for bærekraftige løsninger både for selskapene og i
samfunnene.
I 2023 vil Telenor fortsette å integrere sirkulær økonomi i
strategiprosessene, produktene og forretningsmålene.
Selskapet vil også styrke innsatsen for å håndtere risikoer
og muligheter innenfor natur og naturmangfold.
Tingenes internett med Scania-lastebiler
Telenor samarbeider med Scania om tingenes internett
i lastebiler.
Samarbeidet har oppnådd en reduksjon av drivstofforbruket
med 10
prosent ved hjelp av kjøretøyinformasjon i sanntid.
DNA i Finland reduserer klimagassutslipp
gjennom kunstig intelligens
DNAs intelligente oppvarmingstjeneste Wattinen bidrar
til at
husholdninger kan redusere klimagassutslippene fra oppvarming
hjemme gjennom kunstig intelligens. Med Wattinen
kan husholdninger
spare opptil 30 prosent på energiforbruket til oppvarming
ved å justere
oppvarmingen i hjemmet etter dagsrytmen.
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
45
Telenor ble
grunnlagt i
Norge for 168
år siden. Likhet,
tillit og demokrati
er verdier som
har vært med på
å danne grunnlaget
for
selskapets aktivitet
i dag. Telenor har
en ambisjon om å levere
kommunikasjonstjenester
som bidrar til å løfte
de samfunnene
selskapet
har virksomhet
i, og
legge
til rette
for at
kundene
opprettholder
kontakten
med det
som er
viktig
for dem.
En grunnpilar
i Telenors
ansvarlige
forretningsdrift
er digital
tilgang
for alle.
Telenor
er opptatt
av å
gi mennesker
tilgang
til ressurser,
kunnskap
og
ferdigheter de
vil
trenge
i
en
digital fremtid
som
utvikler seg
raskt,
der
ingen ekskluderes.
Telenor fortsetter
å
bygge
nødvendig infrastruktur
slik at alle kan
få innpass i
fremtidens digitale
samfunn og nyte
fordelene av
det. Samtidig
er selskapet
forpliktet
til ansvarlig
forretningsdrift
overfor kunder,
ansatte og operatører
i leverandørkjeden.
Telenor setter
høye standarder
for helse og
sikkerhet blant
sine ansatte
og forretningspartnere.
Selskapet har
forpliktet seg
til
arbeidstakerrettighetene
i FNs Global Compact og
ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper og rettigheter
i arbeidslivet.
Disse prinsippene
handler om å respektere
foreningsfriheten
og kollektive
forhandlinger,
få slutt på tvangsarbeid,
barnearbeid
og diskriminering og trakassering på arbeidsplassene,
og de gjenspeiles i Telenors etiske retningslinjer, retningslinjer
for alle
ansatte
i
konsernet
og
i
prinsippene
for
leverandøratferd.
Et
sentralt
premiss
for
å
fortsette
å
vokse
og
være
konkurransedyktige
er at
selskapet
tiltrekker
seg og
holder
på attraktive
arbeidstagere
gjennom
kompetanseheving
og utvikling
og dessuten
gjennom å
tilby nye karrieremuligheter.
Om Telenor skal ta gode beslutninger, fremme
innovasjon og gi kundene de beste tjenestene,
må selskapet utvikle seg i tråd
med samfunnet
rundt seg.
Dette er kjernen
i Telenors
arbeid relatert
til mangfold,
inkludering
og redusert
ulikhet.
Sosiale
forhold
Bærekraftsrapport
07
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
46
Digitale ferdigheter
Som en del
av Telenors strategi
for 2022 ble ambisjonen
om
å bidra til
å sikre digital
tilgang og
inkludering for
alle styrket.
Dette handlet
om å
sikre mennesker
nødvendig kunnskap
og ressurser til
å kunne utføre
sitt arbeid på
en effektiv og
trygg måte og
bidra til å
skape et økosystem
der mennesker
er i stand til å håndtere
de største risikoene som finnes i et
digitalisert
samfunn.
Når
flere
får
tilgang
til
digitale
tjenester, oppstår
det også
forretningsmuligheter når
den
potensielle
kundebasen
vokser
og
gir
mulighet
for
større
verdiskaping.
Som
del
av
arbeidet
med
å
bygge
grunnleggende kompetanse
om nettbruk
og digitalisering
har Telenor i mange år iverksatt en rekke ulike initiativer og
operasjonelle aktiviteter
for å
fremme digitale
ferdigheter
og
styrke
nettsikkerhet,
mangfold
og
inkludering.
For
å
lykkes
med
disse
ambisjonene
har
selskapet
inngått
samarbeid
med
organisasjoner
som
UNICEF,
Plan
International
og
Cisco.
Gjennom
slike
partnerskap
er
det
mulig
å
oppnå
selskapets
mål
på
tvers
av
alle
Telenors
markeder.
Ambisjon
Bli
en
inkluderende
partner
i
arbeidet
med
å
bygge
ferdigheter for fremtiden.
Mål frem mot
2025
68%
Aktive
databrukere
innen 2025
6 millioner
Opplærte I
digitale
ferdigheter innen
2025 siden
2021.
Vesentlige temaer
Digitale ferdigheter og inkludering
Hva dette temaet betyr for Telenor
I arbeidet
med å
fremme digital
inkludering er
det viktig
å
bidra
til
utvikling
av
nødvendige
digitale
ferdigheter.
Bare
slik
kan
vi
sikre
at
alle
kan
dra
nytte
av
de
mulighetene
nettilgangen
åpner.
Dette
omfatter
opplæring
i
å
bruke
teknologi
og
styrke
digital
kompetanse,
fremme
sosial
innovasjon
og
sørge
for
alle
får
tilgang
til
grunnleggende
digitale tjenester.
Nettsikkerhet
Hva dette temaet betyr for Telenor
Å bidra til å beskytte barn, eldre, sårbare grupper og jenter er
viktig for Telenors virksomhet. Det omfatter digital
foreldrekontroll for å beskytte barnas rettigheter i deres digitale
liv og hindre krenkelser, både mot barn og andre. Dette omfatter
krenkelse av personvern, diskriminering og trakassering. Arbeid
for å hindre seksuelle overgrep mot barn er en viktig del av nettet
trygt å bruke.
Oppdatering fra 2022
Tilgang
til
kommunikasjonsteknologi
er
avgjørende
for
å
sikre inkludering i ethvert samfunn. I 2022 fortsatte Telenor
å
levere
grunnleggende
kommunikasjonstjenester
og
sørget dermed for at for kunder
i alle markeder fikk tilgang
til de mulighetene nettet åpner. Telenor har satt
et mål er å
nå en andel på 68
prosent av aktive databrukere på tvers av
kundebasen
innen
2025.
Tilgangen
i
seg
selv
er
imidlertid
ikke
tilstrekkelig
for
å
oppnå
inkludering.
Brukerne
må
tilegne
seg
viktige
ferdigheter
for
å
lykkes
i
en
digital
fremtid. Dette er avgjørende for å sikre en positiv utvikling i
de
samfunnene
Telenor
opererer
i,
og
for
Telenors
egen
arbeidsstyrke.
I 2022
fortsatte Telenor
å investere
i en
rekke prosjekter
i
hele Norden
og Asia.
Ambisjonen er
å
bygge kompetanse
for
seks
millioner
mennesker
innen
2025,
med
utgangspunkt i 2021. Opplæringen er særlig
rettet mot barn
og
unge
i
tillegg
til
små
og
mellomstore
bedrifter.
Siden
starten av 2021 har Telenor lært opp 3 millioner mennesker.
Telenors
globale
bærekraftspartnere
UNICEF
og
Plan
International
har
vært
viktige
bidragsytere
på
dette
området.
Begge
partnerne
tilfører
verdi
og
er
viktige
for
Telenor
ved
å
redusere
risiko
og
kostnader,
å
øke
åpenheten, styringskvaliteten og påliteligheten og å utvikle
kunnskapen. I mars
2022 inngikk Telenor
i tillegg sin
første
globale
bærekraftssamarbeid
i
privat
sektor
med
Cisco.
Samarbeidet
ble
integrert
i
den
eksisterende
strategiske
samarbeidsavtalen med Cisco. Målet med samarbeidet er
å
bygge
fremtidsrettede
ferdigheter
og
sikre
trygge
opplevelser
på
nettet
i
samfunn
der
begge
selskapene
opererer.
Her er noen eksempler på hva Telenor har oppnådd i 2022:
Bangladesh
●
I Grameenphone ble et prosjekt om nettsikkerhet
for barn,
«Child Online Safety programme», i samarbeid med
UNICEF,
ferdigstilt
og avsluttet
i juni 2022.
Flere enn
300 000 barn
fikk
opplæring i nettsikkerhet gjennom prosjektet.
●
«Future Nations»-programmet i
Grameenphone ble startet opp
i samarbeid med FNs utviklingsprogram. Målet er å
styrke den
fremtidige økonomiske veksten i Bangladesh ved å heve
unges
kompetanse og mulighet til å bidra positivt. Programmet
kartlegger
muligheter
for utvikling,
sysselsetting,
entreprenørskap og investering i samfunnet etter pandemien.
●
I 2022 ble det gjennomført et pilotprosjekt som
del av
Grameenphone Academy i samarbeid med Cisco. Prosjektet
bygger på tre hovedområder: karriereforberedelse,
entreprenørskap og fremtidsrettede ferdigheter. Det tar
utgangspunkt i Grameenphones eksisterende kurs, som kurs
i
58 %
aktive databrukere
i 2022
1.3 mill.
Opplært i digitale
ferdigheter
i 2022
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
47
presentasjonsteknikk, jobbintervjutrening og designtenkning –
og omfattet også kursene i Ciscos NetAcademy
(NetAcad) i
programmering, tingenes internett og cybersikkerhet. Det ble
også avholdt kurs med verdensledende eksperter fra
Cisco og
seminarer rettet mot kvinner om spesifikke temaer innenfor
vitenskap, teknologi, ingeniørfag og matematikk (STEM).
Thailand
●
Dtac startet et prosjekt kalt «Digital Entrepreneurship
Skills for
Ethnic Communities in Thailand», i samarbeid med
Plan
International Thailand. Prosjektet bygger på det vellykkede
«Net for Living»-prosjektet,
og støtter etniske minoriteter,
særlig unge kvinner, i å tilegne seg digitale
ferdigheter som de
kan bruke til inntektsskapende aktiviteter.
Prosjektet når ut til
over 600 utvalgte lokale bedrifter på tvers av sju
ulike etniske
grupper nord i Thailand.
●
I 2022 ble det startet et pilotprosjekt sammen
med Cisco under
navnet «Young Safe Internet Leaders Cyber Camp». Prosjektet
fremmet
nettvett,
bevissthet
om cybersikkerhet
og digitale
ferdigheter blant unge gjennom en digital campus,
eller
«metaverse», med et intensivt undervisningsprogram som
omfatter «bootcamps», veiledede inkubasjonsverksteder og
kontakt med ledende teknologiselskaper. Det ga 200 unge
en
mulighet til å lære mer om cybersikkerhet og
om å bruke den
digitale verdenen på en trygg måte, samtidig
som de fikk
eksperimentere
med cybersikkerhet
i en morsom
metaverse-
sandkasse. Prosjektet nådde omtrent 1,6 millioner mennesker
via eide
og betalte
kanaler.
Malaysia
●
Prosjektet «Future Skills for All» i samarbeid med
UNICEF
fortsatte
i 2022.
I siste fase
ble «#BolehCode
Coding
Challenge» lansert, som stimulerte til interesse for digitale
ferdigheter blant unge.
●
Pilotprosjektet «Cybercrimes of Bukit Kuning» ble satt
i gang.
Dette er en trygg, pedagogisk tilnærming i spillform
som tar i
bruk rollespill og casestudier. Spillet er utviklet i
samarbeid med
læringseksperter. Det hjelper studenter med å oppdage
tegn,
årsaker og
farer på
internett
indirekte
mens de løser
utfordringer
ved å sette
sammen ledetråder
fra intervjuer
og
andre spor.
Finland
●
Et samarbeidsprosjekt mellom DNA og Plan International
kalt
«Digital
skills for
migrant youth»
ble lansert
i januar
2022.
Prosjektet skulle forebygge digital marginalisering, styrke
likebehandling av unge innvandrere og gi bedre forståelse
av
mangfold og inkludering blant DNAs ansatte. Prosjektet lærte
opp omtrent 130 unge mennesker med innvandrerbakgrunn
i
digital arbeids- og livskompetanse gjennom relevante
arbeidsgrupper og jobbskygging i DNA. Ytterligere 250 unge
innvandrere fikk indirekte nytte av programmet. Prosjektet
har
også gitt bevissthet om mangfold blant 500 DNA-ansatte.
Norge
●
I Telenor Norge har flere enn 50
000 elever brukt det
interaktive undervisningsopplegget «Bruk Hue» om nettvett og
nettmobbing. Dette prosjektet begynte i 2009 i
samarbeid med
Røde Kors og har blitt brukt av
over 535 000 lærere og elever
ved utgangen av 2022. Bruk Hue ble
lansert på nytt i 2019 i et
heldigitalt format, tilpasset målene i læreplanen og barnas
digitale hverdag. I 2022 lanserte Telenor Norge innhold
for nye
målgrupper, inkludert nye verktøy for å bekjempe
mobbing for
ledere og
instruktører
i frivilligheten,
og en omfattende
kampanje gjennom kanaler som kino, TV, og
sosiale medier.
Kampanjen heter «Ta årets viktigste samtale» og
skal inspirere
både frivillige og foreldre til å snakke
med barna og ungdom
om mobbing og ekskludering. Det er en viktig
samtale å ha i et
skolemiljø der
hverdagen blir stadig mer digitalisert.
●
Telenor Norge and Plan International lanserte andre
runde av
prosjektet
«Girls Create
Tech». Prosjektet
er et
mentorprogram som skal redusere den digitale kløften
mellom
kjønnene i Norge, inspirere flere jenter til
å velge teknologiske
utdanninger og utfordre kjønnsstereotyper om
teknologikarrierer.
Sverige
●
Prosjektet «Nätprat» ble relansert i Telenor Sverige
i
september 2022. Prosjektet skal styrke dialogen mellom
barn
og voksne om både negative og positive
aspekter ved livet på
nett for å
utvikle
barns nettvett.
Prosjektet
nådde ut
til over
66 000 barn
i 2022.
Danmark
●
I Telenor Danmark har programmet «#digitalpænt» arbeidet
videre med
å hjelpe
skolebarn
med utfordringer
på nett og
gitt
dem ferdigheter til å navigere digitale medier
og plattformer. I
2022 fikk
over 8000
barn opplæring
gjennom programmet.
Flere eksempler på Telenors arbeid med digitale ferdigheter finnes
på Telenor.com.
Strategi for å nå målene
For å nå
målet om å
lære opp 6 millioner
mennesker innen
2025
viderefører
Telenor
samarbeidene
med
UNICEF
og
Plan
International,
styrker
bærekraftssamarbeidet
med
Cisco og
deltar i
lokale initiativer
for å
tilpasse omfang
og
nå
ut
til
de
definerte
målgruppene.
Arbeidet
retter
seg
fortsatt
mot
barn
og
unge
og
mot
små
og
mellomstore
bedrifter, med særlig vekt på å inkludere sårbare grupper.
I
2023
vil
Telenor
styrke
innsatsen
rettet
mot
innvandrerbefolkninger
og
lansere
nye
prosjekter
om
nettvett
og
sikkerhet
på
nett
i
flere
markeder.
Hovedprioriteten vil fortsette være
å beskytte barn
og unge
fra
alle
former
for
nettbasert
og
digital
vold.
I
tillegg
vil
selskapet
fortsette
arbeidet
med
å
bevisstgjøre,
bygge
kapasitet
og
skjerpe
relevante
retningslinjer
gjennom
kontakt
med
strategiske
miljøer
og
lovgivning.
Se
flere
eksempler på Telenors arbeid på Telenor.com.
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
48
Menneskerettigheter
Telenor
har
de
siste
ti
årene
gjennomført
aktsomhetsvurderinger knyttet
til menneskerettigheter og
rapportert
om dette
som
en
del
av
sin
oppfølging
av
FNs
veiledende
prinsipper
for
næringsliv
og
menneskerettigheter.
Prosessene og opplysningsarbeidet
som er
listet
opp nedenfor
er
gjenstand
for regelmessige
oppdateringer
og
justeringer
med
et
mål
om
kontinuerlig
forbedring
i
tråd
med
internasjonale
standarder
for
menneskerettigheter.
Etter
at
den
norske
åpenhetsloven
trådte
i
kraft
i
2022,
anser
Telenor
at
denne
delen
av
årsrapporten, sammen med seksjonen om
selskapsledelse
i et bærekraftperspektiv, oppfyller lovens
krav til selskaper
om
å
redegjøre
for
sin
aktsomhetsvurdering
i
henhold
til
lovens
§
5.
Dersom
det
gjøres
vesentlige
endringer
i
Telenors
risikovurderinger
i
løpet
av
året,
vil
dette
bli
oppdatert
på
Telenor.com
henhold
til
selskapets
vanlige
prosedyre.
Telenor fremmer og respekterer menneskerettigheter i alle
deler av
virksomheten på tvers
av alle markeder.
Det er en
forutsetning
for
Telenors
ambisjon
om
å
levere
kommunikasjonstjenester
som
bidrar
til
å
løfte
de
samfunnene
selskapet
har
virksomhet
i,
og
legge
til
rette
for
at
kundene
opprettholder
kontakten
med
det
som
er
viktig for dem.
Telenors
menneskerettighetsarbeid
er
forankret
i
selskapets
etiske
retningslinjer
og
menneskerettighetspolicy.
De
er
basert
på
følgende
internasjonale
instrumenter:
FNs
menneskerettighetserklæring,
den
internasjonale
konvensjonen
om
sivile
og
politiske
rettigheter,
den
internasjonale
konvensjon
om
økonomiske,
sosiale
og
kulturelle rettigheter
og ILOs
erklæring om
grunnleggende
prinsipper
og
rettigheter
i
arbeidslivet.
Telenor
har
forpliktet
seg
til
å
respektere
menneskerettighetene
i
samsvar med
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv og
menneskerettigheter,
OECDs
retningslinjer
for
flernasjonale selskaper, UN
Global Compact og
GNIs (Global
Network
Initiative)
prinsipper
for
ytringsfrihet
og
personvern.
Disse
forpliktelsene
innebærer
blant
annet
å
sikre god
aktsomhet knyttet
til menneskerettigheter
i hele
organisasjonen
og
å
avsløre
og
ta
tak
i
eventuelle
og
faktiske
negative
konsekvenser
relatert
til
menneskerettigheter.
Et
annet
sentralt
element
i
dette
arbeidet er å ha god kontakt med interessenter.
I
tråd
med
Telenors
ansvar
for
å
respektere
menneskerettighetene
skal
alle
forretningsenheter
gjennomføre
og
dokumentere
aktsomhetsvurderinger
for
menneskerettigheter,
ta
grep
og
håndtere
menneskerettighetsrelaterte
risikoer
og
eventuelle
konsekvenser som
følge av
selskapets egne
aktiviteter og
aktiviteter
i
verdikjeden.
Der
dette
er
mulig
skal
dette
arbeidet
være
integrert
i
pågående
prosesser
for
aktsomhetsvurderinger og risikovurderinger.
Der det finnes
avvik
mellom
nasjonale
og
internasjonale
lover,
må
forretningsenhetene følge den
høyeste standarden av
de to
i
sine
menneskerettighetsvurderinger.
Hvis
det
finnes
motstrid
mellom
lovene,
skal
forretningsenheten
følge
nasjonale
lover
og
samtidig
etterstrebe
å
respektere
internasjonale
menneskerettigheter
i
så
stor
grad
som
mulig, i henhold til FNs veiledende prinsipper for næringsliv
og menneskerettigheter.
Ambisjon
Respektere
og
fremme
menneskerettigheter,
ha
tillit
hos
interessenter og sikre
aktsomhet for menneskerettigheter
i hele organisasjonen
Mål frem mot
2024
100%
av ansatte
opplært I
menneske-
rettigheter innen
2024
Vesentlige temaer
Tvangsarbeid
Hva dette temaet betyr for Telenor
Dette omfatter menneskers evne til fritt å velge arbeid med
rettferdige
og
gunstige
arbeidsbetingelser,
og
hvilke
konsekvenser det har for selskapet.
Barnearbeid
Hva dette temaet betyr for Telenor
Dette temaet
dreier seg
om barns
rettigheter, arbeid
som
berøver
barna
deres
barndom,
deres
potensial
og
deres
verdighet, og som er skadelig for deres fysiske og psykiske
utvikling.
Det
omfatter
innsats
for
å
hindre
at
internett
og
telekommunikasjonstjenester
brukes
til
menneskehandel
med barn.
Foreningsfrihet
Hva dette temaet
betyr for Telenor
Dette dreier seg
om å sikre
rettigheten til
å danne og
bli med
i
fagforeninger.
Selskaper
bør
ha
hensiktsmessige
retningslinjer
for
arbeidstakere
og
aktsomhetsprosesser
for
å
respektere
alle
arbeidstakeres rett
til
å
danne
og bli
medlem
i
en
fagforening
av
eget
valg,
til
kollektive
forhandlinger og til å bruke
forsamlingsfriheten, samt for å
respektere
arbeidstakernes
rett
til
å
ikke
delta
i
slike
aktiviteter.
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
49
Levelønn og folketrygd
Hva dette temaet
betyr for Telenor
En levelønn gir arbeidstakerne og deres familier
mulighet til
å
få
dekket
sine
grunnleggende
behov,
som
mat,
helsetjenester og bolig.
I mange land
er minstelønnen under
levelønnen, som betyr
at selskaper må
strekke seg høyere
enn
et
lovpålagt
lønnsnivå
som
ikke
er
forenlig
med
et
verdig liv. Sosialtrygd skal gi vern mot spesifikke
risikoer og
behov. Dette omfatter beskyttelse mot
●
bortfall
av
arbeidsinntekt
eller
utilstrekkelig
inntekt
som
følge
av
sykdom,
nedsatt
funksjon,
graviditet,
forsørgelse
av
barn,
arbeidsskade,
arbeidsledighet,
alderdom eller død i familien
●
manglende tilgang på eller for dyre helsetjenester
●
utilstrekkelig støtte til
familie, særlig
for barn og
voksne
som trenger forsørgelse
For mer informasjon
om Telenors vesentlighetsanalyse,
se
seksjonen kalt
Vesentlighetsanalyse
over.
Oppdatering fra 2022
Globale,
lokale
og
fremvoksende
trender
og
hendelser,
inkludert koronapandemien, krigen i Ukraina og utviklingen
av ny
og disruptiv
teknologi, fortsetter
å ha
innvirkning på
Telenors arbeid med menneskerettigheter.
Åpenhetsloven
Den norske åpenhetsloven trådte i kraft 1. juli 2022.
Telenor
ønsket
innføringen
av
en
slik
lov
for
norske
selskaper
velkommen,
ettersom
det
vil
skape
likere
forutsetninger
og
bidra
til
at
økt
konkurranse
vil
gå
på
bekostning
av
menneskerettighetene.
Slik
det
ble
rapportert
i
2021,
tok
Telenor
en
aktiv
rolle
gjennom
å
gi
innspill
under
den
offentlige
høringsrunden
og
gjennom
dialog med andre selskaper og interessenter
om å fremme
innføring av lovkrav om aktsomhetsvurdering.
Målet
med
loven
er
å
styrke
selskapers
respekt
for
menneskerettighetene
og
å
fremme
verdige
arbeidsforhold
i
selskapers
virksomhet
og
leverandørkjeder. Loven pålegger selskaper som Telenor å:
●
utføre
aktsomhetsvurderinger
og
påvise
at
regler
og
prosesser
er
på
plass
for
å
hindre
brudd
på
menneskerettigheter
og
arbeidstakerrettigheter
i
virksomheten og i hele verdikjeden
●
rapportere
aktsomhetsvurderinger
inkludert
tilfeller
med alvorlig risiko eller skadehendelser
●
gi
informasjon
ved
forespørsel
fra
allmennheten
om
hvordan
selskapet
håndterer
faktiske
og
potensielle
negative
konsekvenser
for
menneskerettighetene
i
egen virksomhet og i leverandørkjeden
I
2022
har
Telenor
fortsatt
arbeidet
med
å
øke
bevisstgjøringen
om
loven
både
internt
og
eksternt,
og
selskapet
har
også
tatt
grep
for
å
sikre
at
det
oppfyller
kravene
i
loven
som
ikke
allerede
dekkes
av
eksisterende
prosesser, og
for å
se etter
forbedringsområder.
Telenor
har spesifikt gjort det følgende:
●
Selskapet
har hatt
dialog med
andre
statlig selskaper
med
staten
som
eier
og
ulike
interessenter,
inkludert
Næringslivets
Hovedorganisasjon,
sivilsamfunnsorganisasjoner
og
Forbrukertilsynet
for
både
å
hente
inn
og
gi
innspill,
avklaringer
og
veiledning.
●
Selskapet
har
gjennomført
en
behovsanalyse
for
å
vurdere
hvor godt
forberedt
Telenor-konsernet
er
på
den nye
loven. Analysen
ble utført
av BSR,
et nettverk
for
rådgivning
og
bærekraft
i
privat
sektor,
og
tar
utgangspunkt
i
FNs
veiledende
prinsipper
for
næringsliv
og
menneskerettigheter
og
OECDs
retningslinjer.
Behovsanalysen tyder på at
Telenor har
en
robust
tilnærming
til
aktsomhetsvurderinger
for
menneskerettigheter
og
er
godt
posisjonert
for
å
oppfylle kravene
i åpenhetsloven og de kommende
EU-
direktivene
om
aktsomhet
for
bærekraft
for
foretak.
Likevel fant den
flere potensielle mangler som
Telenor
må
ta
tak
i
på
kort
og
mellomlang
sikt
for
å
bli
tilstrekkelig
for
beredt
på
de
nye
kravene
i
tråd
med
OECDs retningslinjer
og FNs
veiledende prinsipper
for
næringsliv
og
menneskerettigheter.
Mer
informasjon
om
Telenors
arbeid
på
dette
området
er
inkludert
i
tekstboksen
Anbefalinger
til
Telenor
om
prioriterte
tiltak med hensyn til forberedelse til åpenhetsloven
.
●
Telenor
har
satt
opp
en
intern
arbeidsgruppe
som
omfatter
en rekke
funksjoner for
å
styrke
samarbeid,
koordinering og forberedelsesarbeid.
●
Selskapet
har
fortsatt
arbeidet
med
bevisstgjøring
gjennom
dialog,
presentasjoner
og
seminarer,
inkludert med interne funksjoner, forretningsenhetene
og hovedleverandører.
Anbefalinger til Telenor om prioriterte
tiltak med hensyn til forberedelse til
åpenhetsloven:
Rapportering og kommunikasjon på kort sikt:
●
bestemme seg for prosessen og tydelige prosedyrer
for å
besvare forespørsler etter retten til informasjon
●
arbeide med Telenors juridiske team og andre relevante
team om
retten til informasjon
I tiden frem til 1. juli 2022 etablerte Telenor en prosess
og mekanisme
for å kunne besvare forespørsler etter paragrafen om
rett til
informasjon.
Selskapet satte opp en kryssfunksjonell arbeidsgruppe
med representanter fra bærekraft, juridisk, kommunikasjon,
etterlevelse og innkjøp fra både konsernet og Telenor
Norge både for å
håndtere innkommende forespørsler og diskutere saker
som oppstår,
og potensielle risikoer for menneskerettighetene, særlig med
tanke på
Telenors leverandørkjede og forretningsrelasjoner.
Aktsomhet, på mellomlang sikt:
●
Telenor har implementert en tydelig aktsomhetsprosess
i egen
virksomhet og oppstrøms i verdikjeden, men bør få
bedre
oversikt over nedstrøms aktsomhetsvurderinger for
menneskerettigheter som gjøres i forretningsenhetene.
Fremover vil Telenor arbeide for å skape større forståelse
av hvordan
selskapet håndterer risiko i produktutviklingen på ulike
måter, før det
avgjøres om det er nødvendig å ta spesifikke grep.
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
50
Kompetanse
og opplæring i
menneskerettigheter
Merk: Bærekraftsteamenes tilbakemelding om opplæringen
fra vil bli tatt i
bruk i utviklingen av opplæring for alle ansatte. Digi og
dtac er ikke
inkludert.
I
2022
videreførte
Telenor
tiltak
for
å
sikre
kapasitetsbygging
og
opplæring
i
menneskerettigheter
i
alle
forretningsenhetene
i
Norden
og
Asia.
Selskapet
lanserte
et
digitalt
kurs
i
aktsomhetsvurderinger
av
menneskerettigheter
utviklet
av
Amnesty
International.
Utviklingen
av
kurset
var
støttet
av
Telenor.
Kurset
var
obligatorisk
for
alle
ansatte
i
bærekraftsfunksjoner
i
alle
forretningsenhetene innenfor telekommunikasjon i Norden
og
Asia.
Ved
utgangen
av
2022
hadde
100
prosent
av
bærekraftsteamene
gjennomført
kurset.
Telenors
arbeid
med å
sikre bevissthet
om menneskerettigheter
og bygge
aktsomhetskapasitet
for
menneskerettigheter
innebar
at
hver
forretningsenhet
innenfor
telekommunikasjon
gjennomførte
både
introduksjonskurs
og
funksjonsspesifikke
kurs
til
forhåndsbestemte
prioriterte
team.
I tillegg
til denne
dyptgående
kursvirksomheten tok
Telenor også grep for
å skape større oppmerksomhet i
hele
organisasjonen
ved
å
ta
med
et
case/scenario
om
aktsomhet
for
menneskerettigheter
som
del
av
opplæringen i
de etiske retningslinjene.
Denne opplæringen
er
obligatorisk for
alle
ansatte
og må
gjennomføres
hvert
år.
Fremover
vil
Telenor
aktivt
forbedre
og
utvide
rekkevidden
av
opplæringen
og
bevisstheten
om
menneskerettigheter i hele organisasjonen.
Aktsomhetsvurderinger
med
hensyn
til
menneskerettigheter
På
grunn
av
forhold
relatert
til
koronapandemien
og
internasjonale
hendelser
de
siste
årene,
ble
det
sammen
med
BSR
gjennomført
en
tredjeparts
risikovurdering
om
aktsomhetsvurdering med
hensyn til
menneskerettigheter
for Telenor-konsernet i 2021.
Dette arbeidet ble også
gjort
for
å
være
i
overensstemmelse
med
forventningene
om
kontinuerlig aktsomhet knyttet til menneskerettigheter.
Resultatet
av
konsernets
aktsomhetsprosess
dannet
utgangspunktet for utarbeidelsen a v tilsvarende prosesser
for
forretningsenhetene.
I
tredje
kvartal
av
2021
tok
Telenor-konsernet
initiativ
til
at
hver
forretningsenhet
gjennomførte
konsekvensutredninger
om
menneskerettigheter
der
de
tok
i
bruk
Telenors
interne
verktøy
for
å
utrede
menneskerettighetskonsekvenser
(Telenor’s
Human
Rights
Impact
Assessment
Tool).
Dette
bel etterfulgt av
risikoprioritering og en tiltaksplan
som ble
presentert
til
ledelsen
i
forretningsenheten
og
Telenor-
konsernet
i
første
kvartal
av
2022.
Forretningsenhetene
arbeidet
med
å
iverksette
tiltaksplanen
i
siste
halvdel
av
2022.
Det
ble
gitt
støtte
og
veiledning
gjennom
hele
prosessen. Telenor Asia støttet forretningsenhetene i Asia,
og
Telenors
konsernfunksjoner
ga
støtte
til
forretningsenhetene i Norden.
Blant
de
største
risikoene
i
de
asiatiske
enhetene
var
(i)
personvern og ytringsfrihet
i forbindelse med
forespørsler
fra myndighetene, (ii) arbeidsforhold i leverandørkjeden og
(iii) barnearbeid og tvangsarbeid i leverandørkjeden.
Blant
de
største
risikoene
i
de
nordiske
enhetene
var
(i)
personvern
og
cybersikkerhet,
(ii)
trygg
nettbruk
for
barn
og (iii) arbeidsforhold, særlig i leverandørkjeden.
For
datterselskapene
som
er
basert
i
Norge
og
er
over
terskelen
for
to
av
de
tre
vilkårene
som
er
gitt
i
åpenhetsloven,
ble
de
følgende
største
risikoene
identifisert:
(i)
arbeidsforhold
i
leverandørkjeden,
(ii)
sikre
tilgang
til
kommunikasjonstjenester,
særlig
i
konfliktsituasjoner,
og
(iii)
ansattes
personvern.
Dette
inkluderer
ikke
Telenor
Norge,
som
er
blant
de
nordiske
enhetene ovenfor.
Tiltak
som
er
iverksatt
for
å
håndtere
disse
risikoene
er
beskrevet i andre
deler av denne
rapporten, inkludert Helse,
sikkerhet
og
velvære;
Bærekraft
i
leverandørkjeden;
Cybersikkerhet;
Personvern.
I
tillegg
har
Telenors
forretningsenheter
tatt
skritt
for
å
støtte
sine
leverandørers
kompetanse
og
gjennomføringsevne
for
risikoreduserende
tiltak
blant
sine
underleverandører.
Telenor
Norge
har
for
eksempel
gitt
sine
leverandører
verktøy
og
støtte
til
å
forbedre
møte
forpliktelser
knyttet
både til
sin rolle
som arbeidsgiver
og innen
helse, miljø
og
sikkerhet
klenger
ned
i
verdikjeden.
Andre
forretningsenheter
gjennomfører
opplæring
under
leverandørinspeksjoner.
I
tillegg
fullførte
alle
bærekraftsfunksjonene
i
Telenor
opplæring
i
aktsomhetsvurderinger knyttet
til menneskerettigheter og
fortsatte tiltak
for opplæring
og bevisstgjøring på
tvers av
nøkkelfunksjoner i sine respektive organisasjoner.
Telenor
er
opptatt
av
god
håndtering
av
alle
forhold
og
konsekvenser
relatert
til
menneskerettigheter
som
fremkommer
i
vesentlighetsvurderingen.
Videre
er
det
viktig
for
Telenor
å
oppfylle
de
stadig
økende
forventningene fra alle
interessentgrupper om å
ha åpenhet
om prosesser
og dilemmaer.
Som et
ledd i
dette arbeidet
60 %
Av bærekraftsteam
fullførte opplæring i
menneskerettigheter
i 2022
100 %
av forretnings-
enhetene
gjennomgikk
sine
aktsomhetsvurdering
er knyttet
til
menneskerettigheter
i
2022
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
51
fortsetter
Telenor å
ha en
proaktiv
tilnærming til
arbeidet
med åpenhet og interessentkontakt.
Interessentkontakt og åpenhet
Telenor vil søke å være så åpne som mulig om utfordringer
og
praksis
i
selskapet
gjennom
den
årlige
bærekraftsrapporten,
den
årlige
rapporten
om
myndighetsforespørsler
(Authority
Request
Disclosure
Report)
og
andre
oppdateringer
knyttet
til
bærekraft
i
tillegg til presentasjoner
og offentlig kommunikasjon.
I juni
2022
deltok
Telenor
i
RightsCon,
blant
annet
som
paneldeltaker
i
en
samtale
om
en
menneskerettighetsbasert
tilnærming
til
markedsinngang
og
‑
utgang.
Under
Arendalsuka
deltok
representanter
fra
Telenor-ledelsen, inkludert
konsernsjefen, i
flere m
ø
ter og
debatter
om
menneskerettighetsdilemmaer
og
hvordan
selskaper kan spille en rolle som pådriver eller
tilrettelegger
for positive endringer. Telenor deltok
også i det ellevte FN-
forumet om
næringsliv og
menneskerettigheter, herunder
også
gjennom
å
sitte
i
et
panel
for
å
fremme
næringslivstiltak
for
menneskerettigheter
i
konfliktsituasjoner.
Telenors tilnærming til åpenhet
omfatter også rapportering
om det
spesifikke arbeidet
med kontinuerlige
utfordringer
med menneskerettigheter i
Myanmar. Mer informasjon
om
dette
finnes
på
nettsidene
om
menneskerettigheter
i
Myanmar
på
Telenor.com.
Telenor
samarbeider
med
en
rekke
organisasjoner
for
å
nå
sine
mål
i
menneskerettighetsarbeidet.
Disse
inkluderer
FNs
Global
Compact, Global Network Initiative (GNI), Global System
for
Mobile
Communications
(GSMA)
og
Joint
Audit
Cooperation (JAC). Som del av det
sistnevnte samarbeidet
deltok
også
Telenor
i
JACs
arbeidsgruppe
om
menneskerettigheter, der
aktuelle saker i
sektoren ble tatt
opp.
Disse
temaene
inkluderer
tvangsarbeid
og
barnearbeid.
I
2023
vil
Telenor
delta
i
saksorienterte
arbeidsgrupper
som
del
av
JACs
arbeidsgruppe
om
menneskerettigheter.
Telenor
er
rangert
som
nummer
4
i
2022
Ranking
Digital
Rights-rangeringen (RDR)
for telekommunikasjon.
Dette er
samme rangering som i 2021,
selv om resultatet er lavere
–
en
nedgang
fra
37
til
35 prosent.
Telenor
fortsetter
å
ha
dialog med RDR og har
blant annet brukt RDR-vurderingene
som en ressurs i vurderingene av forbedringsområder.
Norges OECD-kontaktpunkt
Som
en
del
av
arbeidet
med
å
støtte
og
promotere
menneskerettigheter har Telenor tatt
en aktiv rolle overfor
Norges
OECD-kontaktpunkt,
særlig
i
de
to
klagene
som
Telenor har mottatt de
siste årene. Den
første saken ble
tatt
opp i desember 2019. Mer
informasjon om den saken finnes
på det
norske OECD-kontaktpunktets nettsider
.
Den
29.
august
2022
publiserte
OECD-kontaktpunktet
sin
endelige avgjørelse. Kontaktpunktet kom
frem til at Telenor
etterstrebet å respektere menneskerettighetene og utføre
aktsomhetsvurderinger
i
tråd
med
OECDs
retningslinjer
i
Myanmar.
Telenor
har
hatt
kontinuerlig
kontakt
med
kontaktpunktet og bidratt med fakta og avklaringer i saken.
Selskapet har også fra begynnelsen uttrykt at det er villig til
å
ha
dialog
med
klageren
som
del
av
kontaktpunktets
prosess. Kontaktpunktets
konklusjon i
klagen mot
Telenor
kan leses på
Telenor.com
.
Den andre klagen
ble sendt inn
i juli 2021
i forbindelse med
salget
av
Telenor
Myanmar.
For
informasjon
om
Telenors
første svar på klagen, se
oppdateringen om saken publisert
på Telenor.com
.
Formell
mekling
begynte
i
juni
2022
og
munnet
ut
i
en
intensjonsavtale
(Memorandum
of
Understanding) som ble offentliggjort 28. oktober 2022. For
mer
informasjon
om
intensjonsavtalen,
se
oppdateringen
publisert på Telenor.com
.
Arbeidstakerrettigheter
Telenor respekterer
arbeidstakerrettighetene i
FNs Global
Compact og
ILOs
erklæring om
grunnleggende prinsipper
og rettigheter i arbeidslivet.
Disse prinsippene handler om
å
respektere forsamlingsfriheten og kollektive forhandlinger,
få slutt
på tvangsarbeid,
barnearbeid og
diskriminering på
arbeidsplassene,
i
tillegg
til
et
trygt
og
sunt
arbeidsmiljø.
Disse
gjenspeiles
i
Telenors
etiske
retningslinjer,
retningslinjer
for
ansatte
i
konsernet
og
prinsipper
for
leverandøratferd.
Telenor overholder gjeldende lover og regler, og hvis det er
forskjeller mellom slike lover
og forskrifter og standardene
som er fastsatt i selskapets etiske retningslinjer, vil Telenor
rette
seg
etter
den
høyeste
av
standardene
i
tråd
med
gjeldende
lokale
lover.
Telenor-konsernet
fortsetter
å
fremme
ansattinvolvering
gjennom
i
hele
konsernet
og
søker
å
opprettholde
god
standard
for
arbeidstakere
i
selskapets
virksomhet.
All
omorganisering
av
ansatte
i
Telenor skal
gjøres
med mål
om å
skape
og opprettholde
langsiktige
verdier
i
virksomheten.
Omorganisering
av
arbeidskraft
skal
gjøres
på
ansvarlig
vis,
gjennom
kontrollerbare prosesser og i samsvar med
Telenors formål
og atferd, og
gjeldende lovgivning og
formelle krav. Les mer
på
sidene
om
arbeidstakerrettigheter
og
standarder
på
Telenor.com.
Klagebehandling
Klager
meldes
inn
gjennom
Telenors
varslingskanal
Integrity Hotline. I 2022 ble
det rapportert 3 klager
knyttet til
menneskerettigheter
gjennom
varslingskanalen.
Les
mer
nedenfor
om
prosessen
for
håndtering
av
rapporter
i
avsnittet om varslingskanalen.
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
52
Strategi for å nå målene
Selskapet vil fortsette å innarbeide aktsomhetsvurderinger
med
hensyn
til
menneskerettigheter
i
alle
sine
operasjonelle
aktiviteter
og
særlig
prioritere
de
mest
aktuelle
risikoene.
Derfor
vil
selskapet
fortsette
å
samarbeide
med
forretningspartnere
i
tråd
med
prinsippene
for
leverandøratferd.
Interessentkontakt
kommer
fortsatt
til
å
være
viktig
for
Telenor
fremover.
I
2023
vil
selskapet
avholde
et
ekspertforum
om
menneskerettigheter
med
eksterne
eksperter,
ha
tettere
dialog
med
investorer
om
menneskerettigheter
og
fortsette å delta i eksterne fora, som GNI
‑
, GSMA
‑
, JAC
‑
og
FN-plattformer
for
å
dele erfaringer,
l
æ
re
og arbeide
for
å
fremme menneskerettigheter.
Internt
vil
Telenor
fortsette
arbeidet
med
å
styrke
bevisstheten
og
kapasiteten
til
å
identifisere
og
ta
tak
i
potensielle
risikoer
for
menneskerettigheter.
Det
er
planlagt kommunikasjonskampanjer og
seminarer for 2023,
inkludert
for
å
fremme
et
verktøysett
om
aktsomhet
for
menneskerettigheter.
Telenor
vil
også
gjennom
2023
samarbeide
tett
med
forretningsenhetene
sine
i
lys
av
forventningene som
er
beskrevet
i eierskapsmeldingen
til
Stortinget om Statens eierrapport og åpenhetsloven, samt
annen
kommende
lovgivning,
som
EU-direktivet
om
aktsomhet for bærekraft for foretak.
Global Network Initiative (GNI)
I 2022 fortsatte Telenor dialogen med GNI som del
av arbeidet med
menneskerettigheter og interessentkontakt. GNI er
et
flerinteressentinitiativ som består av flere selskaper,
sivilsamfunnsorganisasjoner, investorer og akademikere
som
samarbeider om å beskytte og fremme ytringsfrihet og
personvern,
særlig knyttet til forespørsler fra myndighetene.
Telenor-konsernet
ble med i GNI i 2017
sammen med seks andre store
telekomselskaper og leverandører som følge av at
diskusjonsplattformen
Telecommunications Industry Dialogue on Freedom
of Expression and Privacy
startet et samarbeid med GNI.
Som medlem av
GNI har Telenor forpliktet seg til å innføre
GNIs
prinsipper
og til å gjennomføre en uavhengig vurdering
av selskapets
fremgang på området hvert andre eller tredje år. Vurderingen
gir GNIs
styre mulighet til å gjennomgå hvordan hvert medlem implementerer
GNI-prinsippene i sine systemer, retningslinjer og prosedyrer,
og å
evaluere selskapets arbeid med å demonstrere hvordan
dette gjøres i
praksis.
Telenor fikk gjennomført sin første uavhengige GNI-vurdering
av en
GNI-akkreditert ekstern revisor i 2019. I 2022 fikk Telenor
gjennomført
sin andre uavhengige vurdering. Etter en detaljert
gjennomgang av
vurderingen fra GNI Boards side kan Telenor med
stolthet meddele at
GNI konkluderte med at Telenor gjør et godt forsøk
på å innføre GNI-
prinsippene ion ytringsfrihet og personvern, og at det
har vært
forbedringer over tid.
Den offentlige rapporten om fjerde syklus
kommer i 2023.
Den offentlige rapporten om tredje syklus fra GNI Company-
medlemmenes uavhengige vurdering for 2018/2019 er tilgjengelig
her:
2018-2019-PAR.pdf (globalnetworkinitiative.org)
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
53
Integrity
Hotline
Telenors varslingsrutiner: Integrity
Hotline
Integrity Hotline er en
konfidensiell varslingskanal ment for
spørsmål og rapporterte
bekymringer om mulige brudd
på
Telenors
etiske
retningslinjer,
deriblant
relevante
lover,
forskrifter og styringsdokumenter. Tjenesten er tilgjengelig
for
både
ansatte
og
eksterne
aktører
på
internett
og
er
dermed tilgjengelig 24 timer i døgnet, sju dager
i uken. Den
kan ta
imot rapporter på
de lokale språkene
i alle Telenors
markeder.
Alle
forespørsler
og
rapporter
blir
behandlet
konfidensielt
og
hensynsfullt.
Telenor
oppfordrer
ansatte,
forretningspartnere
og
andre
interessenter
til
å
si
ifra
gjennom Integrity Hotline.
Telenors
internrevisjon,
Group
Internal
Audit
and
Investigation (GIAI), styrer undersøkelsene av mulige brudd
på
selskapets
etiske
retningslinjer
og
forbereder
revisjonsrapporter
om
korrektive
tiltak
på
bakgrunn
av
undersøkelsene.
Dette
gjøres
for
å
styrke
Telenors
retningslinjer
og
prosedyrer.
Telenors
funksjoner
med
ansvar
for
etterlevelse
håndterer
prosessen
rundt
disiplinære tiltak
og vedtak
på bakgrunn
av undersøkelser
som
bekrefter
brudd
på
retningslinjene.
Undersøkelser,
korrektive tiltak og
disiplinære vedtak rapporteres jevnlig
til
styrekomiteen
Sustainability
and
Compliance
Committee
og rapporteres også årlig til styret.
Alle innsendte rapporter i Integrity Hotline vurderes
av GIAI.
Hvordan
rapporten
behandles
videre,
blir
avgjort
på
bakgrunn av GIAIs vurdering.
●
Saker
med
en
oppfattet
risiko
over
et
visst
nivå
må
undersøkes og styres direkte av GIAI.
●
Saker
som
er
under
nivået
hvor
det
kreves
direkte
undersøkelse
av
GIAI,
og
saker
som
er
utenfor
rammene til Integrity
Hotline, håndteres direkte
i linjen
eller andre deler av organisasjonen.
●
Enkelte
saker
konkluderes
før
de
går
inn
i
vurderingsfasen
med
GIAI
fordi
de
ikke
krever
videre
oppfølging, eller
fordi det
ikke er
nok informasjon
til å
følge dem opp.
660
Bekymringer ble
meldt inn
i 2022
3
Av bekymrings-
meldingene gikk under
kategorien
menneskerettigheter
49%
Av bekymrings-
meldingene ble
sendt inn anonymt
15
Undersøkelser ble
iverksatt som følge av
bekymringsmeldinger
mottatt i
2022
21
Undersøkelser
fullført i
2022
2
Undersøkelser er ikke
fullført per utgangen
av 2022
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
54
38 %
Kvinner i
arbeidsstyrken
i 2022
33 %
Kvinner på
toppledernivå i
2022
32 %
Ledere med
ikke-nordisk
bakgrunn
i 2022
Mangfold og
inkludering
For
å
kunne
ta
gode
beslutninger
og
drive
godt
innovasjonsarbeid
er
det
avgjørende
å
besitte
ulike
perspektiver, erfaringer og ideer. Det er en forutsetning for
at
Telenor
skal
kunne
tilby
relevante
og
verdifulle
kommunikasjonstjenester. Derfor har
Telenor forpliktet seg
til
søke
å
gjøre
mangfold
til
et
verktøy
for
å
forbedre
virksomheten.
Ifølge
Telenors
retningslinjer
for
mangfold
og inkludering skal alle forretningsenheter
●
ha lokale tiltaksplaner for mangfold og inkludering som
peker på relevante utfordringer og muligheter
●
sikre
at
mangfold
inngår
i
arbeidet
med
rekruttering,
utvelgelse,
forfremmelse
og
tiltak
for
å
holde
på
ansatte
●
tilby
opplærings-
og
utviklingsmuligheter
som
gir
bevissthet
og
praktisk
veiledning
om
mangfold
og
inkludering,
slik
at
alle
ansatte
aktivt
kan
bidra
til
å
utvikle en
arbeidsplass som
støtter opp
om mangfold
og inkludering
●
styrke og
fremme interne
nettverk og
ressursgrupper
som
støtter
og skaper
tilhørighet for
mangfoldige
og
underrepresenterte grupper
●
opprettholde
kontakt
med
forretningspartnere
for
å
dele
og
følge
en
felles
forpliktelse
til
mangfold
og
inkludering
Ambisjon
Være ledende
innenfor mangfold
og aktive
i å
arbeide for
en bærekraftig fremtid for alle.
Mål frem mot
2025
40 %
Kvinner på
toppledernivå
innen 2025
Merk: Mål innenfor mangfold og inkludering blir gjennomgått
på nytt etter
selskapets omstrukturering i 2022 og sammenslåingsprosessene
i den
asiatiske virksomheten.
Vesentlige temaer
Mangfold, like muligheter og inkludering
Hva dette temaet betyr for Telenor
For
Telenor
er
mangfold
viktig
på
alle
nivåer,
fra
styret
til
ledelsen
og
innenfor
leverandørkjeden.
Det
er
nødvendig
for
å
dekke
kompetansen
som
kreves
en
global
drift,
kundebase
og
forretningsstrategi
innen
forskning
og
utvikling.
Det
omhandler
også
å
sikre
en
representasjon
som gjenspeiler
arbeidsstyrken som
finnes i
landene hvor
selskapet
opererer
når
det
gjelder
blant
annet
kjønn,
etnisitet
og
alder.
Videre
ligger
det
også
en
forpliktelse
i
dette
til
å
fremme
et
arbeidsmiljø
uten
diskriminering
på
bakgrunn av forskjeller, ekskludering eller preferanser som
hindrer
likebehandling
eller
like
muligheter,
og
uten
at
vurderinger
gjøres
basert
på
fordommer
heller
enn
berettigede årsaker. Det kan handle om blant annet lik lønn
for
likt
arbeid,
helseforsikring
som
oppfyller
behovene
til
mangfoldige
grupper,
og
retningslinjer
som
forbyr
trakassering.
Rekruttering og ansattutvikling
Hva dette temaet betyr for Telenor
Det
omfatter
evnen
til
å
tiltrekke
seg,
holde på
og
utvikle
kompetente
ansatte
og
å
gi
dem
karrieremuligheter
gjennom
profesjonell
utvikling
og
kompetanseheving.
Det
innebærer
også
å
betale
Telenor-ansatte
en
konkurransedyktig lønn.
Oppdatering
fra 2022
Mangfold og inkludering
er prioriterte
områder som bidrar
til å
legge til
rette
for ansvarlig
forretningsdrift i
Telenor. I
2022
fortsatte Telenor
med
sitt
systematiske
arbeid
for å
skape
en
inkluderende
kultur
gjennom
initiativer
og
kursprogrammer og gjennom å dra fordel av samarbeid
og
delta
i
bransjenettverk.
Selskapet
fortsatte
arbeidet
for
å
inkludere
mennesker
med funksjonshemming,
LHBTQIA+-
personer og underrepresenterte grupper.
I
2022
deltok
Telenor
i
en
global
virtuell
Pride-markering
arrangert av den samlede telekommunikasjonsbransjen.
På
konferansen
var
flere
toppledere
fra
store
telekomselskaper
samlet
for
å
skape
oppmerksomhet,
markere
Pride
2022
og
fremme
LHBTQIA+-personers
rettigheter
og
ikke-diskriminering.
Selskapene
gikk
sammen
om å
bekrefte sin
støtte
til LHBTQIA+-personers
rettigheter og forplikte seg
sterkt til ikke-diskriminering på
arbeidsplassen.
Dette
er
en
viktig
del
av
Telenors
arbeid
med å involvere
ansatte, samtidig som
det også er viktig
for
innovasjon
og
for
å
gjenspeile
kundenes
mange
ulike
perspektiver.
Telenors
atferd
og
etiske
retningslinjer
gjenspeilet denne forpliktelsen.
Lik lønn uansett kjønn
Telenor
ønsker
å
gi
like
muligheter
til
alle
og
mener
at
mangfold er avgjørende for selskapets virksomhet. Lik lønn
for
likt
arbeid
er
svært
viktig
for
at
Telenor
skal
kunne
tiltrekke seg, holde
på og motivere
ansatte på tvers
av alle
markeder.
Det
er
også
viktig
at
Telenor
som
et
ansvarlig
selskap
setter
høye
standarder
og implementerer
praksis
som er robust
og bærekraftig. Det er
årsaken til at Telenor
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
55
benytter
belønningspraksiser
som
er
åpne,
objektive
og
etterstreber rettferdighet.
For Telenor betyr likelønn at ansatte med
samme funksjon i
prinsippet skal
motta
lik lønn
for arbeid
av likt
omfang og
med likt ansvar. Lønnsforskjeller i
arbeid av samme omfang
skal
kun
komme
av
ulikheter
i
ansattes
forskjeller
i
kompetanse
og
erfaring
som
er
relevant
for
deres
roller
og/eller
resultater.
Telenor
jobber
for
å
sikre
lik
lønn
på
tvers
av
alle
funksjoner
og
nivåer
i
organisasjonen.
Selskapet gjennomfører jevnlig analyser som omfatter hele
konsernet og lager
tiltaksplaner i alle
forretningsenheter for
å
forstå
og
ta
tak
i
eventuelle
kjønnsbaserte
lønnsforskjeller.
Det er
variasjoner mellom forretningsenhetene
og Telenor
tar
derfor
grep
ved
å
forbedre
kjønnsrepresentasjonen
i
enkelte nivåer
og funksjoner i
organisasjonen, rette
særlig
oppmerksomhet mot dette i de årlige lønnsjusteringene og
bevisstgjøre
og
ansvarliggjøre
ledere
i
hele
konsernet.
Selskapet
har
rettet
oppmerksomheten
mot
å
redusere
kartlagte mangler, sikre rettferdige belønningspraksiser og
støtte bredere mangfold og inkludering.
Strategi for å nå målene
Telenor
ønsker
å
være
ledende
innenfor
mangfold,
og
vil
fortsette å prioritere
arbeidet for
å nå 2025-målene.
Telenor
vil
fortsette
å
arbeide
systematisk
for
å
oppnå
en
inkluderende
kultur
gjennom
ulike
initiativer
og
kursprogrammer.
Selskapet
måler
psykisk
sikkerhet
og
inkludering
i
medarbeiderundersøkelsene.
Fremover
vil
Telenor
bruke
Open
Mind-programmet
til
å
inkludere
personer med
funksjonsnedsettelser, LHBTQIA+-personer
og grupper som
ofte er
underrepresentert. Open
Mind har
som
mål
å
inkludere
og
støtte
kandidater
fra
underrepresenterte og
mangfoldige grupper i
arbeidslivet.
Samtidig
vil
det
være
viktig
å
legge
vekt
på
å
berike
arbeidsstyrken
og
ledelsen
med
en
blanding
av
nasjonaliteter og
kulturelle bakgrunner
og erfaringer
for å
legge
til
rette
for
mange
ulike
perspektiver
i
beslutningstakingen. Telenor vil også fortsette å påvirke og
utfordre
partnerne
og interessentene
sine
ved
å
være
en
forkjemper
for
mangfold
og
inkludering.
Selskapet
vil
fortsette
å
være
en
ledende
offentlig
stemme
innenfor
mangfold og
inkludering og
vil videre
ta opp
temaet i
ulike
bransjesamarbeid.
Ansvarlig arbeidsgiver
Telenors selskaper
arbeider på
flere fronter
for å
tiltrekke
seg,
utvikle og
holde på
de beste
ansatte. En
del av
dette
arbeidet
går ut
på
å
sikre at
retningslinjene og
godene
er
klasseledende
og
konkurransedyktige
i
global
sammenheng.
Listen
med
kompensasjonselementer
og
goder
varierer
fra
marked
til
marked.
Likevel
har
noen
initiativer blitt introdusert på alle markedene:
●
Aksjekjøpsordning
for
alle
ansatte
gir
de
ansatte
muligheten
til
å
bli
aksjonærer
i
Telenor
ved
å
kjøpe
selskapets
aksjer
til
redusert
pris,
med
mulighet
for
bonuser avhengig av selskapets resultater.
●
Telenor
tilbyr
seks
måneders
fødselspermisjon
for
mødre
som
en
global
standard.
Noen
steder
kan
det
være
mer,
men
ingen
Telenor-kontorer
tilbyr
mindre
enn
et
halvt
år.
Dette
er
særlig
viktig
i
Telenors
markeder
i
Asia,
der
den
lokale
standarden
gjennomgående er mindre enn seks måneder.
●
Telenor
gir
alle
ansatte
mulighet
til
å
heve
sin
kompetanse.
Dette
skjer
hovedsakelig
gjennom
Telenor Academy, den
globale læringsplattformen som
tilbyr
kompetanseløft
til
alle
forretningsenheter
i
Telenor.
Læreplanen
er
oppdatert
slik
at
alle
ansatte
har
mulighet
til
å
heve
kompetansen
sin
innenfor
viktige områder som er relevante for en digital fremtid,
ledelse og nye måter å jobbe på.
Likebehandling av LHBTQIA+-personer i
Thailand
I dtac var det implementert et regelverk for å fremme
inkludering av
LHBTQIA+-ansatte (lesbiske, homofile, bifile, transpersoner
og skeive).
Reglene bekreftet
dtacs nulltoleranse for diskriminering basert på kjønn
og seksuell legning, samtidig som de sørget for
at LHBTQIA+-ansatte
fikk nye goder. Godene tilbudt gifte ansatte ble
bestemt å også tilbys til
likekjønnede par i et seriøst, langvarig forhold. Foreldrepermisjon
for
adopsjon og sykefravær for kirurgisk kjønnsbekreftende behandling
ble
også innført.
Formålet med reglene var å fremme mangfold og
inkludering, for å styrke produktiviteten og forbedre selskapets
tjenester.
Open Mind-programmet
Open Mind-programmet, som finnes i Norge, Sverige og
Pakistan, gir
deltakerne mulighet til å få verdifull erfaring gjennom
relevant
arbeidspraksis og kurs. Det styrker muligheten deres
til å komme inn i
arbeidslivet og på arbeidsmarkedet. Programmet retter
seg mot to
målgrupper: personer med nedsatt funksjonsevne og
innvandrere fra
ikke-europeiske land (det sistnevnte i Norge).
Programmets opprinnelige målgruppe var personer
med nedsatt
funksjonsevne, inkludert fysiske utfordringer, hørsels-
eller
synsnedsettelse eller psykiske helseplager. I Norge gir programmet
også kursmuligheter til personer med innvandrerbakgrunn
fra ikke-
vestlige land. Så langt har Open Mind gitt muligheter
til flere enn 500
deltakere i Norge, Sverige og Pakistan.
Her er noen eksempler på lokale initiativer:
●
Pakistan:
barnepass
på
jobb,
«New
Beginnings»-
programmet,
som
hjelper
ektefeller
og
mødre
å
komme tilbake til
arbeidslivet og tilbyr dem
transport til
og fra jobb
●
Norge: utleie av firmahytte til en rimelig pris
●
Bangladesh:
Telenor-rabatter
ved
lokale
og
utenlandske
sykehus
for
ansatte,
og
helsetjenester
i
Grameenphones kontorlokaler: GP House
Her
kan
du
lese
mer
om
Telenors
inkluderende
og
inspirerende
arbeidsmiljø:
https://www.telenor.com/career/life-at-telenor/
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
56
0
2
4
6
8
2019
2020
2021
2022
Fatalities –3rd
party
Fatalities –suppliers,
Tier 1 and below
Fatalities –employees
Helse, sikkerhet
og velvære
Telenor har helse, sikkerhet og velvære
for sine ansatte og
forretningspartnere
som
sin
høyeste
prioritet.
Med
en
risikobasert
tilnærming
og
en
kultur
som
setter
disse
idealene
høyt
sikrer
selskapet
at
de
implementeres
i
alle
markeder.
Ansvaret
for
disse
områdene
hviler
på
linjeledelsen
og
toppledelsen
på
hvert
forretningsområde
støtter
og
gir
full
tilslutning
til
dette.
Gjennom
HMS-
retningslinjene forplikter Telenor seg til det følgende:
●
ha en risikobasert tilnærming til driften av selskapet og
implementere tiltak for å
få en så lav
risiko som praktisk
mulig
●
rapportere
og
håndtere
alle
hendelser
og
farer
for
å
lære av dem og forhindre at de oppstår igjen
●
ha
en
åpen
kultur
som
fremmer
de
ansattes,
forretningspartnernes
og
besøkendes
helse,
miljø
og
sikkerhet, og
der alle
har rett
og plikt
til å
gripe inn
og
hindre hvis det forekommer utrygg aktivitet
●
lære
av
erfaringene
og
sikre
kontinuerlig
forbedring
ved å implementere ISO 45001-krav
Telenor bidrar til
bærekraftig utvikling ved
å skape et
trygt
og
inkluderende
arbeidsmiljø
for
alle
ansatte,
forretningspartnere og lokalsamfunnene
der selskapet har
virksomhet.
Selskapet
opererer
i
overensstemmelse
med
retningslinjene
til
International
Standards
Organisation
(ISO) 14001
og ISO 45001,
og det
vil fortsette
å bruke
disse
standardene som grunnlaget for
HMS-styringssystemet. På
denne måten arbeider
selskapet for å
oppfylle prinsippene
og kravene i disse standardene.
Ambisjon
Null
skader
blant
ansatte
og
forretningspartnere
og
å
ha
helse, sikkerhet og velværefullt innarbeidet i virksomheten.
Mål frem mot 2023
6000
Observasjoner
av
usikre
handlinger/forhold
innen 2023
Målet om å nå 3000 observasjoner innen 2024, i
tråd med Telenors
årsrapport for 2021, har blitt justert til å nå 6000
observasjoner innen 2023.
Denne endringen er en følge av at det opprinnelige
målet ble nådd ved
utgangen av 2022 takket være den forsterkede rapporteringskulturen
i
Telenor, som beskrevet i «Oppdatering fra 2022» i
dette kapittelet.
Vesentlige temaer
Helse, sikkerhet og velvære
Hva dette temaet betyr for telenor
Det betyr å respektere arbeidstakernes rettighet til et trygt
og sunt liv og redusere
eksponeringen deres for potensielle
helse-
og
sikkerhetsrisikoer.
Både
fysisk
og
psykisk
helse
inngår i dette, inkludert de ansattes velvære.
Oppdatering fra 2022
Det
er
med
dyp
beklagelse
at
Telenor
meddeler
at
tre
personer
dessverre
omkom
i
leverandørkjeden
tilknyttet
den
asiatiske
virksomheten
i
2022.
I
Bangladesh
var
kjøretøyet til
en leverandør
involvert i
en trafikkulykke,
og
en ansatt omkom. I Pakistan skjedde en annen dødsulykke i
forbindelse med arbeid i
høyden. Det oppsto også
en annen
trafikkulykke i
Bangladesh der
en leverandørs
kjøretøy var
involvert,
og
en
person
omkom.
Slike
hendelser
er
uakseptable,
og
det
er
gjennomført
tiltak
for
å
redusere
sannsynligheten for
at noe
lignende skjer
igjen. Helsen
og
sikkerheten til de
ansatte og ansatte
i leverandørkjeden er
høyt
prioritert
i
Telenor,
og
selskapet
har
implementert
ulike
tiltak
for
å
sikre
at
alle
involverte
parter
er
godt
ivaretatt. Disse tiltakene
omfatter, men er
ikke begrenset til,
å
undersøke
hendelser for
å sikre
læring, å
gi opplæring
i
helse og sikkerhet, og jevnlig å føre
tilsyn med forholdene i
leverandørkjeden
for
å
oppdage
og
ta
tak
i
eventuelle
risikoer.
Telenors
mål
er
å
skape
et
trygt
og
sunt
arbeidsmiljø
for
alle
ansatte
og
forretningspartnere,
og
selskapet
er
kontinuerlig
opptatt
av
å
forbedre
de
helsemessige og sikkerhetsmessige
praksisene med dette
som mål.
Dødsfall
Virksomheten i Asia
har fortsatt de
største risikoene. Særlig
veitransport,
sikkerhet
og
arbeid
i
høyden
utgjør
hovedutfordringene.
For
å
sikre
at
spesielt
risikofylte
aktiviteter gjennomføres så
trygt som mulig, har
selskapet
forsterket de strenge
kravene via «Making
Zero Possible»-
initiativet. Initiativet
er ment
å sikre
at enhver
som utfører
arbeid
på
vegne
av
selskapet,
følger
en
rekke
krav
for
å
beskytte seg selv og sine
kolleger, uansett hvor i Telenor
de
arbeider.
Det
har
blitt
opprettet
et
nettbasert
opplæringskurs
omkring
«Making
Zero
Possible»
for
å
gi
ansatte og
forretningspartnere det
de trenger
for å
sørge
for
at
de
har
muligheten
til
å
arbeide
trygt
og
sikre
at
prosjekter har
tilstrekkelige risikoprosedyrer
og kontroller
på
plass.
Det
finnes
også
en
rekke
støtteverktøy
som
selskapet kan ta i bruk for å overholde disse kravene.
Telenor holder oversikt over og undersøker hendelser
som
får
eller
kan
få
alvorlige
konsekvenser
for
de
ansatte
og
forretningspartnerne.
Indikatoren
«Serious
Incident
Close
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
57
1.4
1.5
1.6
1.7
1.8
1.9
2019
2020
2021
2022
Out Rate» (SICOR) hjelper selskapet
med mer systematisk å
forebygge større hendelser
som kan føre
til alvorlige skader
og
dødsfall.
Selskapet
registrerte
15
SICOR-hendelser
i
2022. Av
de 15
hendelsene var
seks innenfor
veitransport,
fem innenfor arbeid i høyden, to innenfor vedlikehold og to
i forbindelse med brann.
Ved rapportering av
helse og sikkerhet
er det viktig å
sikre
at
alle
hendelser
følges
opp
og
analyseres
for
å
se
etter
trender
og
forbedringsområder.
Rapporteringstrendene
for
helse
og
sikkerhet
i
hvert
marked
gjennomgås
hvert
kvartal.
Formålet
er
å
utarbeide
planer
og
for
å
forbedre
sikkerheten.
Analysen
av
disse
trendene
utføres
lokalt og
på konsernnivå.
Sykefravær
(gjennomsnitt
for hele året)
Sykefraværet viser fravær på grunn av andre helseplager
blant Telenor-
ansatte i prosent av mulig arbeidstid.
Personskader
klassifiseres
i
henhold
til
OSH-standardene
(Occupational
Safety
and
Health).
Initiativet
er
ment
å
etablere et organisert rammeverk
for å fremme et trygt
og
sunt
arbeidsmiljø.
Det
er
nyttig
å
skape
en
felles
begrepsforståelse. Det gir et bedre grunnlag for å overføre
kunnskap
mellom
forretningsenheter
og
bransjepartnere
og
dermed
forbedre
de
sikkerhetsmessige
og
helsemessige forholdene.
I
2022
fortsatte
Telenor
å
prioritere
innsatsen
for
å
involvere
og
oppfordre
ansatte
til
å
rapportere
og
løse
helsemessige
og
sikkerhetsmessige
utfordringer
som
oppdages.
Denne
innsatsen
omfatter
å
sette
de
ansatte
i
stand til å kunne
si nei til
eller stoppe usunne arbeidsforhold
og trekke
seg
ut av
arbeidssituasjoner de
tror kan
føre til
skade
eller
sykdom
for
seg
selv
eller
andre.
Telenors
program
for
hendelsesstyring,
‑
rapportering
og
‑
undersøkelsesarbeid
oppfordrer
alle
ansatte
og
leverandører
til
å
rapportere
alle
hendelser,
inkludert
nestenulykker og potensielle hendelser, slik at man enklere
kan
oppdage
risikoer
og
avgjøre
korrigerende
tiltak
og
forbedringer.
Telenor
lanserte
også
mål
for
HMS-observasjoner
for
å
identifisere og vurdere potensielle risikoer i arbeidsmiljøet,
bevisstgjøre
om
rapporteringskvalitet
og
fremme
kontinuerlige forbedringer i sikkerhetsledelse
og samsvar i
drift. I 2022 registrerte
selskapet cirka 3500 observasjoner
om helse og sikkerhet og nådde dermed målet
som var satt
for
2024.
Denne
måloppnåelsen
var
et
resultat
av
en
systematisk
innsats
for
å
styrke
sikkerheten
og
en
kommunikasjonskampanje internt i hele selskapet.
Arbeidet
med
å
styrke
topplederes
mulighet
til
å
oppnå
gode
resultater
innenfor
helse
og
sikkerhet
viste
god
fremgang
i
hele
Telenors
virksomhet
i
Asia.
Selskapet
gjennomførte
en
todagers
workshop
i
sikkerhetsledelse,
der lederne fikk opplæring
i viktigheten av HMS-ledelse.
Det
er viktig at de har god forståelse, riktig holdning og egnede
verktøy
til
å
være
ansvarlige
ledere
og
modellere
en
systematisk
tilnærming
til
HMS
overalt.
Opplæringen
ble
gjennomført fra mars til juni og hadde 240 deltakere.
I 2022
styrket Telenor
også sin
HMS-styring ved
å fremme
tydelighet
og ansvarliggjøring
i
organisasjonen.
Selskapet
tar
en
helhetlig
og
forebyggende
tilnærming
til
ansattes
velvære,
der
fysisk,
psykisk
og sosial
helse
gis
prioriteres
like høyt. Forbedringen i
HMS er basert
på en kombinasjon
av oppmerksomhet om
risiko og erfaringer
fra hendelser og
måloppnåelser.
Forbedringsarbeidet
er
avhengig
av
konsekvent og systematisk innsats
fra hele organisasjonen.
Alle
som
jobber
i
Telenor,
inkludert
ansatte
og
leverandørers ansatte,
skal kunne
utføre oppgavene
sine i
et trygt miljø.
I
tillegg
gjorde
Telenor
opplæring
i
helse
og
sikkerhet
obligatorisk
for
alle
ansatte.
Opplæringen
består
av
tre
interaktive
nettbaserte
kursøkter
og
avholdes
gjennom
interne kommunikasjonskanaler.
Ved inngangen til 2022 var arbeidet med å
håndtere risikoen ved
covid-19-pandemien fortsatt en
viktig prioritet. Telenor opplevde
ikke covid-19-relaterte avbrudd i
virksomheten i 2022. Selskapet
fortsetter å følge nøye med på situasjonen
og er beredt til å justere
responsen i tråd med lovgivning og anbefalinger fra myndighetene
i
landene hvor selskapet opererer. Telenor følger også nøye
med på
den geopolitiske
situasjonen
i forbindelse
med Russland–Ukraina-
krisen og arbeider for å begrense usikkerheten som
følger av
konflikten, særlig med tanke på de ansattes
sikkerhet.
3500
Observasjoner
av
usikre
handlinger/forhold i
2022
95 %
Av ledere
gjennomførte
kurset i
sikkerhetsledelse i
2022
82 %
Av ansatte fullførte
kurset i helse og
sikkerhet
i 2022
Sosiale forhold | Bærekraftsrapport | Årsrapport 2022 |
58
Strategi for å nå målene
I
2023
vil
Telenor
fortsette
innsatsen
for
å
fremme
en
sikkerhetskultur
og
oppfordre
til
rapportering
av
helsemessige
og
sikkerhetsmessige
svakheter.
Et
viktig
element
i
dette
er
å
håndtere risikoer
i
leverandørkjeden,
særlig
sett
i
lys
av
dødsulykkene
i
2022.
Som
del
av
initiativet
vil
selskapet
innlemme
nye
krav
til
sikkerhet
og
risikostyring
i
kontrakter
med
forretningspartnere
med
middels
og
høy
risiko.
Selskapet
vil
fortsette
å
implementere
«Making
Zero
Possible»-initiativet
for
å
styrke
styringen
av
høyrisikoaktiviteter
og
forbedre
resultatene
for
alle
HMS-mål.
I
tillegg
vil
Telenor
tilby
opplæring i helse og velvære for alle ansatte og gjennomgå
noen av
HMS-indikatorene for
å skape
et læringsmiljø
der
ledende
indikatorer
prioriteres,
og
potensielle
helse-
og
sikkerhetsrisikoer oppdages og tas
tak i. Disse indikatorene
er blant
annet nestenulykker, utrygge
handlinger og usikre
forhold.
Mobilmaster og helse
Telenor vil fortsette å følge nasjonale og internasjonale
retningslinjer
og forskrifter for å overholde nasjonale og globale utslippsstandarder
fra Verdens helseorganisasjon og den Internasjonale kommisjonen
for
beskyttelse mot ikke-ioniserende stråling for nettverksutstyr
og
mobiltelefoner som selges gjennom Telenor.
Telenor vil også fortsette å informere publikum
om vitenskapelige
fakta om radiobølger og radiobasestasjoner sammen med
vitenskapelig baserte retningslinjer og forskning, både
gjennom egne
kanaler og i samarbeid med lokale lovgivere/myndigheter
og
bransjeforeninger. Det er mer informasjon og svar på
vanlige spørsmål
på www.telenor.com/sustainability/responsible-business/health-
safety-and-people-security/mobile-phones-and-health.
Ansvarlig produktbruk
Dette temaet
har vist seg å
bli stadig viktigere
for Telenor ettersom
bruk
eller feil bruk
av selskapets
produkter og tjenester
kan få negative
konsekvenser
for bærekraft,
inkludert sikkerhet
(f.eks. følger
av
elektromagnetiske
bølger). Selskapet
fortsetter å
følge med på ansvarlig
produktbruk og
vil i 2023 analysere
konsekvensene,
risikoene og
mulighetene
som forbindes
med dette området
som del av
vesentlighetsanalysene.
Psykisk helse i Telenor
I kjølvannet av pandemien fortsetter Telenor å prioritere
ansattes
psykiske helse. Det innebærer omsorg og omtanke blant ledere,
tilgang
til psykiske helsetjenester samt nettkampanjer, arrangementer
og
webinarer med behandlende psykologer i forretningsenhetene.
I 2022 iverksatte Telenor Pakistan et kurs for å bidra
til å skape balanse
mellom privatliv og arbeidsliv og forbedre den psykiske
helsen. Kurset
het «Towards Meaningful Work by Dr. Yousaf» og
gikk over 12
måneder. Det var særlig innrettet mot det moderne
arbeidslivet og
vanskelighetene det kan føre med seg. Grameenphone
arrangerte en
fulldags psykisk rådgivningstjeneste der ansatte i individuelle
båser
kunne møte helsepersonell fra lokale helseinstitusjoner.
Dtac lanserte
kampanjen D Energizer, som hadde som mål å fremme
både helse og
velvære gjennom ulike aktiviteter for å engasjere de ansatte.
Digi arbeidet kontinuerlig for å normalisere samtaler
om psykisk helse,
som del av innsatsen for å øke trivselen blant
de ansatte. Arbeidet
besto av bevissthetskampanjer, som velværeprogrammer,
og å sette
av ressurser, som førstehjelpsteamet for psykisk helse.
Alt dette
gjorde det mulig å bygge en støttende bedriftskultur der
alle følte
seg
trygge, forstått og ivaretatt.
Telenor Academy inneholder et kurs om viktigheten
av psykisk helse.
Alle Telenor-ansatte i hele konsernet har blitt oppfordret
til å
gjennomføre kurset.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 59
For
Telenor
er
god
eierstyring
og
selskapsledelse
er
en
forutsetning
for
verdiskaping,
pålitelighet
og
tilgang
til
kapital.
Eierstyring og
selskapsledelse definerer
et rammeverk
med regler
prosedyrer som
Telenor styrer
virksomheten etter.
God
eierstyring og selskapsledelse innebærer ansvarlighet, åpenhet, rettferdighet og effektiv kommunikasjon
mellom alle interne
og eksterne interessenter. Det handler om å ta i bruk selskapets ressurser for å skape verdi for Telenors interessenter.
Telenor
har
lang
tradisjon
for
å
navigere
komplekse
forretningsklimaer
med
støtte
fra
robuste
prinsipper
og
prosesser.
Selskapet vil fortsette langs denne
kursen, også som minoritetseier i
flere eiendeler. Telenor vil fortsette å
være en ansvarlig
eier, både som minoritetseier og majoritetseier.
Telenors
forpliktelser
om
integritet
og
åpenhet
er
nærmere
beskrevet
i
de
etiske
retningslinjene.
Selskapet
følger
høye
internasjonale standarder
for selskapsstyring
på tvers
av alle
enheter, og det
har en
tydelig prosess
som beskriver
hvordan
det
skal
håndtere
risikoer
og
muligheter.
Telenor
opererer
på
tvers
av
flere
ulike
markeder,
eierskapsstrukturer
og
organisasjonsformer og kan
derfor være utsatt
for en rekke
risikoer som kan
få følger for
virksomheten. Risikostyring er
en
kontinuerlig prosess og en integrert
del av forretningsdriften i
alle deler av Telenor-konsernet. Den
risikobaserte tilnærmingen
gjør at selskapet kan innrette seg fra en global til en regional agenda, ut fra ulike effektområder og risikoprofiler.
Eierstyring
og selskapsledelse
Bærekraftsrapport
08
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrappo
rt 2022 | 60
Cybersikkerhet
Telenors
visjon
for
sikkerhet
går
ut
på
å
alltid
beskytte
samfunnet
og
mennesker
i
deres
digitale
hverdag.
Sikkerhet vil ligge til grunn
for alt Telenor gjør.
Telenor skal
være en
plattform for
sikker bruk
av digitale
tjenester, slik
at brukere
trygt kan
kommunisere med
venner og
familie,
surfe
på
nettet,
utføre
banktransaksjoner
og
handle
på
nettet
uten
frykt
for
å
bli
lurt
eller
svindlet.
Telenor
har
igjennom
en
årrekke
utviklet
høy
intern
sikkerhet
som
benyttes
til
å
levere
pålitelige
tjenester
også
eksternt.
Kunder og samfunnet
generelt bør ha
tillit til Telenor
som en
pålitelig plattform for
trygg og pålitelig
telekommunikasjon-
og digitale tjenester.
I møte med
et stadig endret
cyber trusselbilde har
Telenor
utviklet
en
helhetlig,
konsernomfattende
og
langsiktig
sikkerhetsstrategi for
å sikre
Telenors globale
virksomhet.
Et
viktig
element
i
denne
strategien
er
å
etablere
et
sikkerhetsnivå
som
hele
tiden
følger
den
geopolitiske
utviklingen
og
trusselbildet
for
alle
Telenors
selskaper.
Vi
anser at sikkerhet er grunnlaget for Telenors virksomhet.
Ambisjon
Gjennom
kontinuerlig
og
risikobasert
forbedring
av
sikkerhetsmodenheten i kjernevirksomheten og målstyring
av sikkerhetsnivået vil Telenor være
en samarbeidspartner
og følge de samme høye
standardene overalt der selskapet
opererer.
Dette
gjelder
alle
sikkerhetsområder
innen
informasjonssikkerhet, fysisk sikkerhet og svindel.
Mål frem mot 2025
Bli anerkjent som en
bransjeleder på
sikkerhet i alle
markeder der
selskaper opererer
Vesentlige temaer
Cybersikkerhet
Hva dette temaet betyr for Telenor
Dette
området
omhandler
følgene
for
samfunnet
og
personvern
som
menneskerettighet
i
forbindelse
med
forstyrrelser i kundeaktiviteter eller tjenester (f.eks. kritiske
tjenester)
og/eller
tap
av
data
som
følge
av
cyberangrep.
Det omfatter også uautorisert tilgang eller uautorisert bruk
av nettverk, enheter og data på grunn av cyberangrep.
Oppdatering fra 2022
Tett
samarbeid med
myndigheter,
forretningspartnere og
tredjepartsleverandører
har
vært
helt
avgjørende
for
å
kunne adressere legitime sikkerhetsmessige utfordringer. I
2022
fulgte
Telenor
opp
sikkerhetsstrategien
ved
å
håndtere
sikkerhetsrisikoer
i
møte
med
nye
trusler.
Selskapet
videreførte
også
sikkerhetsopplæring
og
bevisstgjøring for alle ansatte.
Med
den
økende
risikoen
for
cyberangrep
og
fysiske
sikkerhetshendelser
og
med
et
trusselbilde
i
endring
er
konsekvensene
stadig
mer
alvorlige
for
organisasjoner,
enkeltpersoner
og
samfunnet
som
helhet.
Globalt
ser
Telenor
en
økning
i
avanserte
cyberangrep
mot
leverandørkjeden
og
stadig
mer
sofistikerte
angrep
mot
ansatte
og
kunder.
Angrep
mot
kritisk
infrastruktur
er
en
økende
utfordring
for
Telenors
verdier
og
vil
også
kunne
påvirke selskapets
omgivelser, som kraftkilder,
fiberkabler
og delt mobilinfrastruktur. Målrettede cyberangrep
er en av
Telenors
største
forretningsrisikoer.
Telenor
fortsetter
systematisk
å
håndtere
sikkerhetsrisikoer
og
cybersikkerhetstrusler
i
tråd
med
beste
bransjepraksis,
lokale lover og forskrifter.
I
2022
fortsette
Telenor
bevisstgjøringsprogrammet
«We
are Security».
Formålet med
programmet er
å fremme
en
kultur
der
sikkerhet
er
satt
i høysetet,
og der
sikkerheten
måles
og
følges
opp
som
et
av
de
viktigste
strategiske
nøkkeltallene
i
selskapet.
Av
alle
Telenor-ansatte
fullførte
99 prosent sikkerhetsopplæringer
utarbeidet med tanke på
sentrale
sikkerhetsrisikoer.
I
tillegg
viderefører
Telenor
avanserte
sikkerhetsopplæringen for
å
heve
ansatte
med
kritisk
sikkerhetskompetanse.
Flere
enn
250
fullførte
kompetansehevingskurs tilpasset deres roller.
For
å
innfri
de
stadig
høyere
forventningene
og
øke
bevisstheten
om
cybersikkerhet
implementerte
Telenor
SAFE-produkter rettet mot kunder i Norge og Danmark,
og
Safezone
rettet
mot
bedriftskunder
i
Norge.
For
å
støtte
vekst
og innovasjonsprosjekter
på
sikkerhetsområdet
har
Telenor
sammen
med
Aker
og
Cognite
inngått
et
partnerskap
for
å
tilby
programvare
som
bidrar
til
å
sikre
industriaktører og kritisk
infrastruktur. Sammen har
de tre
selskapene
etablert
programvare
sikkerhetsselskapet
Omny.
99 %
Av Telenor-ansatte
fullførte
sikkerhetsopplæringer
utarbeidet med tanke
på sentrale sikkerhets-
risikoer
i 2022
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 61
Les mer om hvordan Telenor beskytter folks digitale liv på
sidene om cybersikkerhet på Telenor.com.
Strategi for å nå målene
Telenor vil fortsette
å dra nytte
av kompetansen selskapet
har utviklet
over mange
år.
Om selskapet
skal
oppnå sine
mål og
ambisjoner, er det
helt avgjørende å
samarbeide tett
med
myndigheter,
leverandører
og
tredjepartsleverandører.
Telenor
er
opptatt
av
å
samarbeide
med
interessenter
slik
at
sikkerhet
ligger
til
grunn for alt selskapet gjør.
Telenors sikkerhetsstrategi handler
spesielt om å
beskytte
kundenes
data,
kritisk
infrastruktur
og
forretningsinformasjon.
Det
er
en
sammensetning
av
rammeverk
for
bransjesikkerhet
og
sikkerhets-
og
risikokontroller
som
har
blitt
rettet
inn
etter
Telenors
Security
Execution-program
og
Defendable
Architecture-
prinsippene.
Men
slike
kontroller
gir
ikke
alene
en
fullstendig
tilnærming
til
sikkerhet.
Derfor
er
også
modenhetsmål og overvåking en integrert
del av å legge
til
rette
for
kontinuerlig
forbedring
og
tilpasse
sikkerhetsnivået
etter
nye
cybertrusler,
prioritere
sikkerhetsområder over
flere år,
være aktivitetene
som vil
sikre
kontinuerlig
forbedring
av
styrking
av
sikkerhetsnivået.
Dette
gjelder
alle
områder:
informasjonssikkerhet, fysisk sikkerhet og svindel.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 62
Personvern
Som
en
internasjonal
teleoperatør
har
Telenor
et
stort
ansvar for å sikre
at våre kunder kan ha
tillit til personvernet
ved bruk av våre tjenester. Telenor har derfor et høyt fokus
på personvern
og beskyttelse
av kritisk
infrastruktur for
å
opprettholde
vår
posisjon
som
en
pålitelig
og
sikker
leverandør.
Telenor
fortsetter
å
utvikle
og
vedlikeholde
sikre og personvernvennlige tjenester, og
Telenors globale
personvernpolicy
stiller
høye
krav
til
behandling
av
personopplysninger i alle datterselskaper. Blant kravene er:
●
Formell
tildeling
av
ansvar
og
ressurser
for
å
sikre
etterlevelse av personvernregler
●
Implementering
av
effektive
interne
kontroller
for
overholdelse av personvernregler
●
Vedlikehold
av
oversikt
over
behandlingsaktiviteter,
systemer og dokumentasjon
av rettslige grunnlaget
for
behandling
●
Åpenhet
angående
innsamling
og
bruk
av
personopplysninger
●
Konsekvensanalyser
av
behandlingsaktiviteter
med
høy risiko for personvern
●
Vedlikehold
av
oversikt
over
internasjonale
overføringer av personopplysninger
●
Oppfølging
av
tredjeparter
som
behandler
personopplysninger på vegne av Telenor-selskaper
●
Gjennomføring
av
både
generell
og
rollebasert
personvernopplæring for ansatte
●
Identifisering,
håndtering
og
forebygging
av
personvernhendelser
Ambisjon
Forbli
en
sterk
og
pålitelig
merkevare
med
fortsatt
sterk
vektlegging av kundenes personvern.
Mål frem mot 2024
Kontinuerlig overvåke og
agere på trusler mot kunders
og ansattes personvern,
forbedre
personvernkontroller,
og sikre informerte
beslutninger som tar hensyn
til potensielle konsekvenser
for personvernet
Vesentlige temaer
Vern av personopplysninger
Hva dette temaet betyr for Telenor
Å
behandle
personopplysninger
er
en
nødvendig
del
av
aktivitetene
i
ethvert
selskap
som
driver
med
elektronisk
kommunikasjon,
og behandlingen
skjer
i svært
stor
skala.
Det er
derfor helt
sentralt at
all behandling
av informasjon
gjøres
med
hensyn
til
behovet
for
konfidensialitet
og
integritet, og å sikre informasjonens tilgjengelighet.
Ytringsfrihet og personvern
Hva dette temaet betyr for Telenor
Personvern og ytringsfrihet er to rettigheter som er særlig
viktige for Telenors kjernevirksomhet. Telenor må besvare
forespørsler fra myndigheter om datatilgang, overvåking,
nettverk og innhold på måter som overholder lover og
forskrifter, og som samtidig er i tråd med internasjonale
menneskerettigheter slik som FNs veiledende prinsipper
for næringsliv og menneskerettigheter og prinsippene i
Global Networking Initiative (GNI).
Kunder, myndigheter
og andre interessenter
uttrykker
økende bekymring
for og besitter
større kunnskap
om
personvernspørsmål.
Europa har omfattende
personvernlovgivning, og det er stor oppmerksomhet
rundt temaet. I tillegg fortsetter europeisk
personvernlovgivning å påvirke de asiatiske markedene,
og innføring av personvernlovgivning i asiatiske land der
Telenor opererer er under utarbeidelse.
Oppdatering fra 2022
I
2022
implementerte
Telenor
et
revidert
rammeverk
for
personvernhåndtering på tvers av alle forretningsenhetene
i
tråd
med
risikoene
for
manglende
etterlevelse.
På
konsernnivå
har
Telenor
arbeidet
videre
for
å
forbedre
styringspraksisen ved å utvikle
verktøy og veiledning,
å dele
beste praksis med lokale
personvernsansvarlige og å
støtte
dem
i
deres
uavhengige
roller
i
hver
forretningsenhet.
Et
satsingsområde har
vært å
utvikle og
implementere en
ny
risikoklassifisering
for
rapportering
av
personvern
og
relaterte saker.
Telenor ferdigstilte
også implementeringen
av det
globale
kurset
om
personvern
for
ansatte.
Det
ble
utviklet
en
avsluttende
kursmodul
i
samarbeid
med
den
globale
sikkerhetsfunksjonen
med
vekt
på
sikkerhet
i
personvernsarbeidet.
Telenor har arbeidet i 2022
for å imøtekomme ny
lovgivning
på personvernområdet med hensyn til dataoverføringer på
tvers av landegrenser i alle relevante forretningsenheter.
Strategi for å nå målene
Telenors
strategi
vil
fortsatt
være
rettet
mot
å
sikre
åpenhet
i
arbeidet
med
å
beskytte
personopplysninger,
håndtere risikoer for personvernet og etterleve lovkrav.
Telenor er fortsatt
forpliktet til å
være en sterk
og pålitelig
merkevare
med
stor
oppmerksomhet
på
kundenes
personvern.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 63
I 2023
prioriterer Telenor
å sikre
at personvernet
er i
tråd
med
konsernets
strategi
og
samtidig
fortsetter
å
være
tilstrekkelig
og
preget
av
åpenhet.
Telenor
viderefører
arbeidet med
å sikre
kontinuerlig overvåking
og styring
av
personvernsrisikoer
og
-kontroller
både
i
det
enkelte
selskap
og
på
konsernnivå.
Gjennom
Telenors
personvernnettverk vil selskapet legge til rette for deling
av
beste
praksis
innenfor
personvern
og
etterlevelse
av
regelverk.
Les mer om
personvern og selskapsledelse
på Telenor.com.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 64
Antikorrupsjon
Telenor
har
forpliktet
seg
til
å
drive
sin
virksomhet
på
en
transparent
måte,
opprettholde
de
høyeste
etiske
standardene
og
etterleve
gjeldende
antikorrupsjonsregelverk. Telenors
etiske retningslinjer
og
antikorrupsjons-policy
forbyr
korrupt
atferd
i
all
Telenors
virksomhet.
Alle
Telenors
forretningsenheter
er
pålagt
å
implementere
tiltak
som
skal
hindre
korrupsjon
i
deres
virksomhet,
og
skal
i
tillegg
overvåke
og
håndtere
eventuelle
interessekonflikter.
Dette
gjelder
også
for
tredjeparter
som
opptrer
på
vegne
av
Telenor.
Det
forventes
at
forretningsenhetene
innfører tiltak
knyttet
til
følgende:
●
gaver og representasjon
●
tilretteleggingsbetalinger
●
mellomledd
●
offentlige
tjenestemenn
●
sponsoravtaler
og donasjoner
●
interessekonflikter
●
urettmessige
betalinger
Alle Telenors forretningsenheter har et ansvar for å sikre
at bekymringer relatert til korrupsjon enkelt og anonymt
kan varsles om uten frykt for gjengjeldelse. Det skal settes
inn avhjelpende tiltak der det oppdages korrupt atferd.
Ambisjon
Å
opprettholde
nulltoleranse
for
bestikkelser
og
korrupsjon, og å
unngå situasjoner eller handlinger
som kan
fremstå som upassende, utilbørlige eller uredelige.
Mål
Styrke Telenors
forebyggende
antikorrupsjonsprogram
i alle forretningsenheter,
inkludert relevante tiltak
for å forebygge
korrupsjon
Vesentlige temaer
Antikorrupsjon
Hva dette temaet betyr for Telenor
Telenor
anser
korrupsjon
som
en
vesentlig
trussel
mot
selskapets virksomhet og samfunnet hvor selskapet utøver
sin
virksomhet.
Korrupsjon
er
ikke
bare
ulovlig
og
i
strid
med Telenors interne regelverk, men
også ødeleggende for
bærekraftig vekst. Videre
har Telenor
virksomhet i land
som
i
henhold
til
internasjonale
indekser
og
interne
risikovurderinger er eksponert for korrupsjonsrisiko. Det er
derfor viktig med en
systematisk og proaktiv tilnærming
for
å kunne håndtere risikoen på en tilstrekkelig måte.
Telenor
håndterer
korrupsjonsrisiko
gjennom
sitt
anti-
korrupsjonsprogram,
som
inkluderer
implementering
av
standarder,
prinsipper,
verdier
og
normer
som
styrer
atferden
til
enkeltpersoner
med
henblikk
på
å
forebygge
bestikkelser og korrupsjon.
Oppdatering fra 2022
I
2022
lanserte
Telenor
en
revidert
antikorrupsjonspolicy
som
inneholder
nøkkelkrav
til
arbeidet
med
å
håndtere
korrupsjonsrisiko
basert
på
internasjonale
standarder
og
beste
praksis.
Policyen
definerer
spesifikke
og
målbare
krav
for
hver
forretningsenhet
om
å
påvise
at
de
har
et
tilstrekkelig
og
risikobasert
antikorrupsjonsprogram.
Gjennom
2022
har
forretningsenhetene
arbeidet
for
å
implementere den oppdaterte policyen.
Risikovurderinger
er
et
av
hovedelementene
i
antikorrupsjonsprogrammet,
og
skal
sikre
at
korrupsjonsrisikoer
oppdages,
analyseres
regelmessig
og
begrenses gjennom robuste kontroller og tiltak.
I
2022
ble
det
iverksatt
flere
initiativer
for
å
styrke
prosessen med vurderinger
av korrupsjonsrisiko
i Telenor.
En
oppdatert
og
felles
taksonomi
for
klassifisering
av
risikoer
ble
implementert
i
forretningsenhetene,
som
et
verktøy for å
etablere et mer
omfattende og generisk
utvalg
av
risikokategorier
og
‑
definisjoner.
Dette
har
forbedret
risikostyringen
og
s
ø
rget
for
et
mer
helhetlig
bilde
av
de
relevante
risikoene.
I
tillegg
kan
Telenor
enklere
sammenligne
risikoer
p
å
tvers
av
selskapets
forretningsenheter.
Et
annet
sentralt
element
i
Telenors
antikorrupsjonsprogram
er
kapasitetsbygging
og
opplæring av
ansatte. Antikorrupsjonsopplæring
omfatter
digitale
kurs,
dilemmatrening
og
andre
bevisstgjøringsaktiviteter.
Telenors
etiske
retningslinjer
beskriver
tydelig
hvordan
Telenor-konsernet
prioriterer
integritet
og
åpenhet.
Disse
verdiene
er
en
viktig
del
av
selskapets opplærings-
og bevisstgjøringsaktiviteter.
Telenors
antikorrupsjonsprogram
og
funksjonen
som
ivaretar
etterlevelse
er
beskrevet
på
Corporate
Governance-sidene på Telenor.com.
Strategi for å nå målene
For å
oppnå ambisjonen
om nulltoleranse
for bestikkelser
og
korrupsjon
og
unngå
situasjoner
eller
handlinger
som
kan
fremstå
som
upassende,
utilbørlige
eller
uredelige,
arbeider
Telenor-konsernets
funksjoner
med
ansvar
for
etterlevelse
(Group
Compliance)
tett
med
de
lokale
avdelingene for å gjøre
dem bedre i stand
til å oppdage og
håndtere
korrupsjonsrisikoer.
Den
reviderte
antikorrupsjonspolicyen
er
også
ment
å
styrke
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 65
forretningsenhetenes
evne
til
å
håndtere
korrupsjonsrisikoer.
Les
mer
på
sidene
om
antikorrupsjonsarbeid
på
Telenor.com.
Rapporten
om
eierstyring og selskapsledelse inneholder
også beskrivelser
av Telenors rammeverk for eierstyring og selskapsledelse.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 66
Ansvarlig leverandørkjede
Et
viktig
element
i
arbeidet
med
å
bidra
til
å
styrke
samfunnene
Telenor
opererer
i
og
sikre
ansvarlig
virksomhet, er å heve standardene
i leverandørkjedene
for
alle Telenors markeder.
Bærekraft i leverandørkjeden er
et
viktig
satsingsområde
for
Telenor.
Selskapet
arbeider
dedikert
for
å
opprettholde
høye
standarder
blant
forretningspartnerne
gjennom
risikovurderinger,
overvåkinger og tiltak for
å redusere risikoen, samtidig som
det
kontinuerlige
forbedringsarbeidet
fortsetter.
Leverandører
som
har
direkte
kontraktsforhold
med
Telenor,
er
pålagt
å
overholde
Telenors
prinsipper
for
leverandøratferd og er avtaleforpliktet til å sikre at kravene
oppfylles
i
deres
egen
leverandørkjede,
gjennom
avtalen
om ansvarlig forretningsatferd.
Ambisjon
Opprettholde
ansvarlig
forretningspraksis
i
leverandørkjeden gjennom høye
bærekraftsstandarder og
kontinuerlig forbedring
Mål frem mot 2024/2025
Overvåking av
100 %
av
høyrisiko
forretningspartnere
innen 2024
Håndtere
90 %
av
årlige avvik* i
leverandørkjeden
innen 2025
*Merk: Telenor vil prioritere å håndtere
store
avvik i den asiatiske delen av
virksomheten raskt og med høy kvalitet på grunn
av behovet for
systematiske forbedringer innad i og utenfor første ledd
av
forretningspartnere.
Vesentlige temaer
Ansvarlig leverandørkjede
Hva dette temaet betyr for Telenor
Dette
omhandler
mulige
konsekvenser
for
virksomheten
som
følge
av
forholdet
som
et
selskap
har
til
sine
leverandører
i
leverandørkjeden,
inkludert
leverandører
nedenfor
første
ledd.
Det
omfatter
også
hensyn
til
miljømessige og
sosiale faktorer
i innkjøpsprosessene,
og
vurderinger om valg av ansvarlige forretningspartnere som
betaler
ansatte
en
verdig
lønn
og
sørger
for
trygge
arbeidsforhold.
Oppdatering
fra 2022
For
å
håndtere
risikoer
i
leverandørkjeden
er
Telenor
avhengig av en konsekvent og risikobasert
prosess som er
tilpasset leverandørforholdene
og arbeidet
leverandørene
gjør. Dette gjør det enklere å oppdage og håndtere risikoer
mot
prinsippene
for
leverandøratferd
gjennom
hele
kontraktsforholdet. Selskapet har
jobbet for
å forbedre sine
verktøy og systemer til å støtte ulike faser av samarbeidet.
Telenor
forplikter
seg
til
å
overvåke
og
følge
opp
forretningspartneres
kontrollrutiner
og
praksis
for
å
overholde
prinsippene
for
leverandøratferd
i
hele
leverandørkjeden.
I
tillegg
til
å
overvåke
direkte
deltar
Telenor
i
et
samarbeid
gjennom
bransjeplattformen
JAC
(Joint Alliance
for CSR)
for å
verifisere, vurdere
og utvikle
ansvarlig
forretningsdrift
i
produksjonssentrene
til
viktige
flernasjonale
leverandører
til
IKT-bransjen.
Samarbeidet
går
ut
på
å
gjøre
en
felles
innsats
for
å
respektere
menneskerettigheter
og
etiske
standarder,
og
særlig
å
hindre tvangsarbeid,
konfliktmineraler og at
arbeidstakere
blir utnyttet.
Sammen skal
bransjeaktørene sikre
helse og
sikkerhet
i
leverandørkjeden
og
oppmerksomhet
på
Scope 3-utslipp. Se flere
detaljer i klima-seksjonen
i denne
rapporten.
De største risikoene i leverandørkjeden til Telenor
fortsetter å være helse og sikkerhet, deriblant
trafikkulykker, arbeid i høyden, elektriske anlegg og
brannsikkerhet. I tillegg er mangler i arbeidstimer og lønn,
barnearbeid og risikoer ved forretningsetikk svært viktige
innsatsområder. Hoveddelen av disse risikoene er aktuelle
i Telenors drift i Asia. Bruk av konfliktmineraler,
tvangsarbeid og anklager om moderne slaveri i bransjens
felles leverandørkjede følges også opp via
bransjeplattformen JAC.
I 2022 fortsette
Telenor arbeidet
med risikobasert
oppfølging
av forretningspartnere
og styrking
av sine
systemer og
prosedyrer
for å vurdere,
oppdage og
begrense risikoer
i leverandørkjeden.
●
Det har blitt
lagt til flere
kriterier i
det automatiske
systemet for
utvelgelse
av leverandører
basert på
Telenors prinsipper
for leverandøratferd.
●
Telenor har
implementert
nye og videreutviklede
verktøy for
avansert og
grundig overvåking.
I 2022 ble det gjennomført
over
27 000
timer med bevisstgjøring og
kapasitetsbygging innen
relevante risikoer knyttet til
Telenors prinsipper for
leverandøratferd
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 67
●
Gjennom medlemskapet
i JAC har Telenor
hatt tilgang
til 83 revisjonsrapporter
for globale
leverandørfabrikker
og
‑
anlegg som
bransjen benytter
seg av.
●
Kontinuerlig
forbedring
er et viktig
prinsipp i
Telenors
arbeid for
å sikre en
ansvarlig leverandørkjede.
Leverandører
av kapasitetsbygging
og opplæring
på
viktige risikoområder
velges ut gjennom
en risikobasert
tilnærming.
Dette omfatter
ikke bare opplæring,
men
også utvikling
av kapasitet
og forpliktelser
for å drive
kapasitetsbygging
innenfor leverandørenes
egen
leverandørkjede
i henhold
til avtalte
standarder.
●
I 2022 ble
tilnærmingen
til å klassifisere
og overvåke
høyrisikoleverandører
effektivisert
på tvers av
markedene.
Telenor har
sørget for
at alle kjente
høyrisikoleverandører
har blitt overvåket
gjennom året.
Selskapet har
imidlertid
ikke regnet
ut prosenttall
med
tanke på å
rapportere
i lys av målene
for året, fordi
den
effektiviserte
metodologien
ble tatt i bruk
i markedene
i
ulike faser,
slik at dataene
ikke uten
videre kan
sammenlignes.
Telenor vil
rapportere
ut fra målet
om
100 prosent
overvåking
av høyrisiko
forretningspartnere
de neste årene.
2,280
L
everandørinspeksjoner
i 2022
73 %
av inspeksjoner
var
uannonsert
990
store og
55 %
1,762
mindre
avvik
Avvik fulgt opp
med
tiltaksplaner
og videre
overvåkning
håndtert
**
Ikke inkludert digi
Strategi for å nå målene
For
å
oppnå
ambisjonen
om
å
opprettholde
ansvarlige
forretningspraksiser
i
leverandørkjeden
gjennom
høye
bærekraftsstandarder
og
kontinuerlig
forbedring
vil
Telenor
fortsette
å
satse
på
en
risikobasert
tilnærming til
leverandører.
Selskapet
vil
videre
styrke
systemene
og
prosedyrene for å vurdere,
oppdage og begrense risikoer
i
leverandørkjeden.
Kapasitetsbygging vil fortsatt være
høyt
prioritert
for
å
sikre
at
viktige
leverandører
styrker
opplæring
og
kompetanseheving
i
sine
egne
leverandørkjeder i henhold til avtalte standarder.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrappo
rt 2022 | 68
Telenor er
en betydelig
skatteyter i
markedene hvor
selskapet har
virksomhet.
Dette er i
tråd med Telenors
formål om
å styrke samfunnene
selskapet opererer
i, og
forpliktelsen
om ansvarlig
forretningsdrift.
Selskapet er
ikke
bare en direkte
skattebetaler,
men også en
aktør som
skaper økonomiske
muligheter
gjennom å
sørge for tilgang
til kommunikasjonstjenester
og digitale
tjenester.
Telenor
holder også
fast ved en
ansvarlig
skattepolitikk
og
skattepraksis
i tråd med
lovgivningen
i alle jurisdiksjoner
hvor selskapet
har virksomhet.
Telenor har
rapportert
inntjening,
investeringer,
beskatning
og sysselsetting
for
hvert land
siden 2014.
Selskapet er
i kontinuerlig
dialog med
relevante
myndigheter
om skatt, for
eksempel om
det er
behov for
å tilpasse
praksisen til
ny lovgivning.
Telenor
følger vilkårene
i dobbeltbeskatningsavtaler,
relevante
OECD-retningslinjer
for håndtering
av internprising
og
etablering
av skattepliktig
tilstedeværelse.
Dette inkluderer
OECD-
initiativene
i Base Erosion
and Profit
Shifting Project-
planen mot
uthuling
av skattegrunnlaget
og
overskuddsflytting.
Telenor støtter
opp om åpenhet
og
rettferdighet
i hele det
globale skattesystemet,
utveksling
av finansiell
informasjon
og felles tiltak
for å hindre
overskuddsflytting
og uthuling
av skattegrunnlaget.
Telenor er
en eier, arbeidsgiver
og skatteyter
i markedene
der det er
til stede.
Selskapets
virksomhet
bidrar til
skatteinntekter,
sysselsetting
og investeringer.
Det er viktig
å bidra positivt
til samfunnet
for å skape
tillit til
Telenor og
for å skape
et forutsigbart
og produktivt
forretningsklima.
Til sammen
forbedrer disse
elementene
selskapets utsikter
til verdiskaping.
I tillegg
til at Telenor
sysselsetter
16 000
mennesker
og alltid
arbeider for
høye
bærekraftsstandarder
i hele leverandørkjeden,
bidrar
selskapet til
å finansiere
offentlige
tjenester gjennom
sine
skattebidrag.
De samlede
skattebidragene
er ikke bare
skattene på
Telenor-konsernets
overskudd,
men tar også
hensyn til
annen beskatning.
Andre aktiviteter
som gir
samfunnet
verdi, er positiv
økonomiske
virkninger
av
inntektsskatt,
sosiale bidrag
og merverdiavgift.
Skatterapportering per land
Tabellen nedenfor viser
de viktigste elementene
i Telenors
direkte
økonomiske
bidrag
per
land.
Det
omfatter
skatteinnbetalinger
for
Telenors
inntekt,
kapitalinvesteringer,
EBITDA
og
selskapsskatt
i
2022.
Tabellen
viser
ikke
alle
skatter
og
avgifter.
Det
er
kun
selskapsskatt som er tatt med.
NOK in
millions
Revenues
Capex
EBITDA
Profit
before
taxes
Corporat
e income
tax (CIT)
Man-years
per
31.12.2022
Norway
28 529
7 954
11 851
2 587
5 184
4 124
Sweden
12 454
2 076
6 357
4 033
(280)
1 687
Denmark
5 414
934
1 456
570
(94)
935
Finland
10 074
1 423
3 732
1 040
(172)
1 605
Thailand
22 076
3 168
8 343
1 215
(120)
2 749
Bangladesh
15 392
3 701
9 333
5 316
(2 236)
1 312
Pakistan
4 847
2 188
2 660
(2 862)
681
1 339
Other
166
840
(617)
(1 166)
(50)
244
Telenor
Group
98 953
22 284
43 117
10 732
2 914
13 995
09
Ansvarlig skattepraksis
Bærekraftsrapport
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 69
2 019
2 020
2 021
2 022
MILJØ
Klima
Totalt utslipp
av drivhusgasser
(i tusen
tonn CO2e)
(markedsbaserte
CO2-faktorer)
(Markedsbaserte
CO2-
faktorer)
4 494
3 770
4 258
3 708
Direkte utslipp
av drivhusgasser
/ scope 1
(i tusen tonn
CO2e)
101
78
71
92
Indirekte
utslipp av
drivhusgasser
/ scope 2
(i tusen tonn
CO2e)
820
815
767
763
Andre indirekte
klimagassutslipp/Scope
3 (tusen tonn
CO2e)
3 572
2 887
3 421
2 853
Scope 1+2-utslipp
– endring
fra forskningsbasert
mål,
sammenlignet
med 2019 (%)
N/A
-2
-11
-7
Scope 1+2-utslipp
i Asia (i tusen
tonn CO2e)
770
712
801
837
Scope 1+2-utslipp
i Norden (i
tusen tonn
CO2e)
123
178
33
17
Scope 1+2-utslipp
per mobildatatrafikk
(tonn CO2e/petabyte)
164
105
74
62
Leverandører
etter innkjøpsverdi
som hadde
satt
forskningsbaserte
mål (%)
0
0
29
36
Total energibruk
(GWh)
2 531
2 384
2 542
2 791
Antall nye
basestasjoner
som bruker
solenergi
500
798
280
100
Miljø
Totalt elektronisk
avfall resirkulert/gjenbrukt
(%)
99
99
100
100
Enheter returnert
gjennom returprogrammer
0
0
452 008
486 200
Gjenvunnet
enheter gjenbrukt
(%)
0
0
83
68
Gjenvunnet
enheter resirkulert
(%)
0
0
17
32
Gjenvunnede
materialer
deponert på
søppelfylling
(%)
0
0
0
0
SOSIALE FORHOLD
Digitale ferdigheter
Mobile internettbrukere
(% av aktive
databrukere)
58
58
58
58
Personer opplært
i digitale
ferdigheter
(akkumulert
siden
2021)
1 688 290
3 002 330
Mangfold og
inkludering
Kvinner i
total arbeidsstyrke
(%)
38
38
38
38
Kvinner i
lederstillinger
(%)
32
32
33
33
Ikke-nordiske
ledere i ledende
stillinger
(%)
34
36
32
32
Helse, sikkerhet
og velvære
Dødsfall –
ansatte
0
0
0
0
Dødsfall –
leverandører,
første ledd
og under
5
5
2
2
Dødsfall –
tredjepart
0
1
0
1
Frekvens av
skader som
fører til fravær
(LTIF)
0,17
0.06
0,20
0,13
Sykefraværsprosent
(gjennomsnitt
for hele året)
(%)
1,85
1.57
1,65
1,78
10
Nøkkeltall for ESG
Bærekraftsrapport
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 70
EIERSTYRING
OG SELSKAPSLEDELSE
Ansvarlig
leverandørkjede
Kapasitetsbygging
av leverandører
(arbeidstimer)
24 986
24216
34 716
27 741
Bærekraftstilsyn
3 616
3560
3 562
3 559
% av tilsyn
som var uanmeldte
86
52
45
73
Ingen store
avvik
651
1 054
442
990
Ingen mindre
avvik
1 398
1 475
1 066
1 762
Bærekraftstilsyn
i leverandørkjeden
- lukkingsrate
(%)
75.8
79
95
55
Barnearbeid
0
0
0
0
Mindreårig
arbeidskraft
under farlige
forhold
7
1
7
0
Integrity
Hotline*
Antall bekymringer
rapportert
gjennom Integrity
Hotline
655
461
550
660
% av rapporter
fra Integrity
Hotline som
ble sendt inn
38
39
41
49
Cybersikkerhet
Telenor-ansatte
som fullførte
grunnleggende
sikkerhetsopplæring
(%)
0
99
96
99
* Historiske tall fra Integrity Hotline har blitt revidert
til å ekskludere rapporter fra Telenor Microfinance
Bank (TMB), som er en joint venture mellom
Telenor og
Ant Financial.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 71
For å
sikre at
rapporteringen om
bærekraft er
strukturert,
åpen,
beslutningsrelevant
og
av
høy
kvalitet,
rapporterer
Telenor-konsernet
til
ulike
eksterne
organisasjoner,
inkludert
UN
Global
Compact,
i
henhold
til
den
internasjonale rapporteringsstandarden GRI,
Sustainability
Accounting Standards Board (SASB), og Carbon Disclosure
Project
(CDP),
i
tråd
med
Task
Force
on
Climate-Related
Financial
Disclosures
(TCFD)
og
GHG-protokollen.
Telenor
har også sluttet seg til FNs bærekraftsmål.
Verifisering
EY
har
utført
en
uavhengig
verifikasjon
av
bærekraftsrapporten for
2022 og vurdert
om rapporten er
nøyaktig.
Oppdraget
er
utført
i
henhold
til
kravene
i
standarden
International
Standards
on
Assurance
Engagements
(ISAE)
3000
(Revised)
Assurance
engagements
Other
Than
Audits
or
Reviews
of
Historical
financial information
(«ISAE 3000 (Revised)»).
EY-rapporten
Independent
Limited
Assurance
Report
er
tilgjengelig
på
Telenor.com
.
Mål
Ettersom
det
har
skjedd
betydelige
endringer
selskapets
eierstruktur kan
målene som er
fastsatt i
denne rapporten
revideres
for
bedre
å
gjenspeile
den
strukturelle
organiseringen av Telenor og Telenors forretningsenheter.
Sentrale standarder og rammeverk
for rapportering
GRI-indeks
Telenor
rapporterer
bærekraftsresultatene
i
henhold
til
GRI-standardene
for
perioden
1.
januar
2022
til
31.
desember
2022.
Telenors
GRI-indeks
er
tilgjengelig
på
Telenor.com.
SASB
Telenor
har
også
implementert
SASBs
rapporteringsrammeverk.
Ettersom
det
er
stadig
mer
interesse
for
hvordan
bærekraftsfaktorer
påvirker
forretningsvirksomheten
og
den
finansielle
stillingen,
er
dette
et
nyttig
supplement
til
de
tidligere
implementerte
standardene
for
ESG-rapportering.
Telenor
er
klassifisert
av
SASB
i kategorien
telekommunikasjonstjenester
under
teknologi- og
kommunikasjonssektoren. SASBs kartlegging
av
vesentlighet
identifiserer
bærekraftsutfordringer
som
sannsynligvis
vil
påvirke
den
finansielle
tilstanden
eller
driftsresultatet
til
virksomhetene
i
en
bransje.
SASB-
rapporten er tilgjengelig på Telenor.com.
UN Global Compact – prinsipper og
bærekraftsmål
Telenor
støtter
fullt
ut
prinsippene
til
UN
Global Compact
(UNGC) som
gjelder menneskerettigheter,
arbeid, miljø
og
antikorrupsjon
og
selskapet
rapporterer
kommunikasjon
om fremgang (Communication on Progress,
COP) til UNGC
og oppfyller kravene til UNGC Active Level.
Telenor
støtter
FNs
bærekraftsmål
og
har
prioritert
fem
bærekraftsmål der man forventer mest effekt.
CDP og TCFD
Telenor
rapporterer
også
til
Carbon
Disclosure
Project
(CDP) og i tråd med
Task Force on Climate-related Financial
Disclosures
(TCFD).
Rapportene
er
tilgjengelig
på
Telenor.com.
I
tillegg
finnes
det
flere
internasjonalt
anerkjente
standarder
som
brukes
veiledende
i
arbeidet
med
å
fastsette krav innenfor
Telenors ansvarlige forretningsdrift.
Tabellen
nedenfor
viser
en
oversikt
over
relevante
standarder for Telenors ansvarlige forretningsdrift:
11
Rapporteringsrammeverk
og verifisering
Bærekraftsrapport
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 72
Sentrale standarder
som følges
Område
Standard
Klima og miljø
Forskningsbaserte
mål (SBTi) |
ISO14001
Menneskerettigheter
FNs veiledende
prinsipper for
næringsliv og
menneskerettigheter
| OECDs retningslinjer
for
flernasjonale
selskaper | Den
internasjonale
arbeidsorganisasjonen
(ILO) -erklæringen
om
grunnleggende
prinsipper og
rettigheter i
arbeidslivet
Mangfold og
inkludering
FNs prinsipper
om likestilling|
FNs
forretningsstandarder
for LHBTI-rettigheter
|
Norske rapporteringskrav
for likestilling
Helse, sikkerhet
og
velvære
ISO 45001 |
ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper og
rettigheter
i arbeidslivet|
Arbeidsmiljøloven
§ 5-1
Ansvarlig
leverandørkjede
SA 8000 | ILO-erklæringen
om grunnleggende
prinsipper og
rettigheter
i arbeidslivet|
Åpenhetsloven
i Norge
Antikorrupsjon
United Kingdom
Bribery Act (UKBR)
| Foreign
Corrupt Practices
Act (FCPA) | Norges
lover
(straffeloven
§ 276 a–c) |
ISO 37001 | OECDs
retningslinjer
om antikorrupsjon
Personvern
General Data
Protection Regulation
(GDPR) | OECD
retningslinjer
| LEPD-direktivet
(Law Enforcement
Data Protection)
| Direktiv
om databeskyttelse
innenfor elektronisk
kommunikasjon
(2002/58/EF)
Cybersikkerhet
ISO 27001 | National
Institute of Standards
and
Technology |
Standard of
Good Practice
for
Information
Security
Avgrensninger for rapporteringen
Denne
rapporten
inneholder
informasjon
og
data
fra
selskaper
der
Telenor
ASA
har
eierskap
som
gir
operasjonell
kontroll.
Data
fra
alle
forretningsenheter
der
Telenor er majoritetseier er inkludert. Med mindre
annet er
oppgitt, er
tall for
Digi inkludert
i tallene
frem til
slutten av
Q3 2022.
Klima og miljø
●
Klima- og miljødata fra Myanmar og Digi er ikke
inkludert i denne rapporten, og dermed er også
forretningspartneres innvirkning og
livsløpsperspektivene for aktiviteter heller ikke
inkludert i rapporteringen.
●
Ekstern rapportering om resirkulert kommunalt avfall
er avviklet fordi det ikke er definert som et vesentlig
område for Telenor. Alle forretningsenheter i Telenor
er pålagt å etablere og vedlikeholde et
miljøstyringssystem (EMS) i henhold til ISO 14001-
standarden, som krever at alle forretningsenheter skal
sikre bærekraftig avfallshåndtering, inkludert å
redusere ressursforbruk, å gjenbruke eller pusse opp
eget utstyr i stedet for å kaste det, og å fremme
gjenbruk og resirkulering av produkter som tilbys
kundene.
●
Total energibruk (GWh) gjenspeiler Scope 1- og 2-
avgrensning.
●
Ekstern rapportering om kundenes mobiltelefoner og
batterier som samles inn for resirkulering eller
gjenbruk, er avviklet og erstattet med rapportering
om antall enheter som returneres gjennom
returprogrammer og andelen gjenbruk og
resirkulering av slike enheter. Disse består av mobile
enheter som smarttelefoner og faste CPE-enheter
som tv-bokser og bredbåndsrutere. I denne
definisjonen inngår ikke enheter med ukjent status,
altså enheter som er innsamlet, men ikke har fått en
gjenbruksstatus.
Mangfold og inkludering
Digi er ikke inkludert i data om mangfold og inkludering for
2022.
For mindre forretningsenheter i Telenor som står for
mindre enn 3 prosent av morselskapets
klimautslipp eller
mindre enn 3 prosent av det totale antallet ansatte i
morselskapet, og for enheter som ikke har noen betydelig
og vesentlig innvirkning på ESG-resultatene til Telenor,
gjelder følgende:
●
ESG-dataene til mindre forretningsenheter i Telenor er
inkludert i ESG-rapporteringen av morselskapet, hvis
disse selskapene er samlokalisert og det ikke er noe
system på plass for å måle deres innvirkning separat
fra morselskapets innvirkning (for eksempel ansatte
som deler samme kontorlokaler og ingen infrastruktur
for separat energimåling).
●
ESG-effekten av mindre forretningsenheter i Telenor
er utelatt fra ESG-rapporteringen fra morselskapet
hvis disse selskapene opererer på separate steder og
det er et system på plass for å måle ESG-effekten av
enhetene separat (for eksempel egen strømmåling og
separate strømregninger).
Data fra joint ventures er inkludert dersom ESG-effekten
er avgjørende for Telenors kjernevirksomhet og
gjenspeiles i Telenors regnskap. Rapporteringen omfatter
kun den Telenor-relevante ESG-effekten av partnerskapet,
inkludert, men ikke begrenset til, energiforbruk,
energikostnader og CO
2
-utslipp (scope 1 og 2).
I de tilfellene der forretningsenheter har satt ut funksjoner
til et uavhengig selskap, skal rapporteringen omfatte ESG-
effekten av de funksjonene som er avgjørende for
Telenors kjernevirksomhet og reflektert i Telenors
regnskap, og den samlede ESG-effekten er mer enn
3 prosent av forretningsenhetens samlede innvirkning.
Effekten av at ulike underleverandører leverer tjenester
relatert til de samme forretningsfunksjonene, aggregeres.
Det samme gjelder når funksjoner settes ut til et selskap
som eies av Telenor. ESG-effekten knyttet til den
aktiviteten som er satt ut, skal rapporteres av
forretningsenheten der virkningen av aktiviteten er
realisert.
Ved organisatoriske endringer er ESG-rapporteringen i
tråd med den finansielle rapporteringen.
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrapport
2022 | 73
EUs taksonomiforordning
EUs taksonomiforordning er et viktig element i EUs grønne
giv for å bli et klimanøytralt kontinent innen 2050.
Taksonomien er et klassifiseringssystem som setter
spesifikke kriterier for hvilke økonomiske aktiviteter som
kan defineres som bærekraftige. Målet er å dreie
investeringer mot bærekraftige aktiviteter og prosjekter.
Så langt har taksonomien fastsatt kriterier for to miljømål;
begrensning av klimaendringer og for klimatilpasning.
Økonomiske aktiviteter er omfattet av taksonomien hvis
de anses relevante for å oppnå målene. En aktivitet er
definert som bærekraftig hvis den er i samsvar med de
spesifikke kriteriene som er fastsatt i taksonomien. For å
være bærekraftig må aktiviteten bidra betydelig til minst
ett av målene, ikke være til vesentlig skade på øvrige mål
og i tillegg overholde minstekravene til sosiale forhold.
Selskap innen EU-området ble pålagt å rapportere andel av
egne aktiviteter var omfattet av klassifiseringen for 2021,
og andel av aktivitetene som er bærekraftige for 2022. I
Norge er taksonomiforordningen gjeldende fra 2023, og
Telenor må både rapportere om aktivitetene er omfattet
av klassifiseringen, og om de kan klassifiseres som
bærekraftige i årsrapporten for 2023.
For telekombransjen er det bare noen få aktiviteter som er
omfattet av EU-taksonomien og dermed anses å være
innenfor klassifiseringen. Majoriteten av telekom
aktiviteter, inkludert telekommunikasjonsnettverk ennå
ikke er inkludert i taksonomien. Taksonomien er fortsatt
under utvikling og omfatter stadig flere aktiviteter,
inkludert tilretteleggende aktiviteter.
Telenor har identifisert de relevante aktivitetene og
rapporterer andelen av omsetning og driftsinvesteringer
som er omfattet for 2022, og selskapet har vurdert to av
de økonomiske aktivitetene i taksonomien som relevante:
‘8.1 Databehandling, lagring på nett og relaterte aktiviteter’
og ‘8.2 Databaserte løsninger for reduksjon av
klimagassutslipp’.
8.1 Databehandling, lagring på nett og
relaterte aktiviteter:
Denne aktiviteten omfatter datasentre, inkludert
edge
computing
. Telenor har flere datasentre, men disse brukes
hovedsakelig til IT- og nettverksinfrastruktur og bidrar ikke
direkte til eksterne inntekter. De eksterne inntektene i
forbindelse med datasentre er inkludert, men dette er
svært begrenset for 2022.
8.2
Databaserte
løsninger
for
reduksjon
av
klimagassutslipp:
Denne
aktiviteten
omfatter
informasjons-
og
kommunikasjonsteknologi
(IKT)
løsninger
som
i
hovedsak
brukes
til
å
tilrettelegge
for
reduksjon
i
klimagassutslipp.
Telenor tilbyr
teknologi og
tjenester som
setter kundene
i
stand til å redusere sine utslipp, og inntektene i forbindelse
med
de
følgende
aktivitetene
anses
å
være
innenfor
klassifiseringen:
Tingenes
internett-løsninger
for
bilbransjen,
infrastruktur,
smartbyer
(f.eks.
optimalisering
av energiforbruk i bygninger) og fjernmøter. Majoriteten av
inntektene
som
er
omfattet
av
taksonomien
gjelder
tingenes
internett-virksomheten
til
Telenor
Connexion.
Derfor
er
en
andel
av
Telenor
Connexions
driftsinvesteringer
også
vurdert
å
være
innenfor
taksonomien.
Totale
driftsinntekter
og
driftsinvesteringer
(capex)
er
basert
på
Telenor
konsernets
finansregnskap
for
2022.
Beregningen
av
andelen
av
capex
som
er
innenfor
taksonomien,
inkluderer
ikke
lisenser
og
frekvensbåndavgifter.
Fra
2023
vil
også
driftskostnader
(opex)
og
andel
bærekraftige
aktiviteter
bli
rapportert
i
henhold til kravene.
KPI-er for EUs
taksonomi
Millioner
kroner
Omsetning
Capex ekskl.
lisenser og
frekvensbånd
Telenor
Group 2022
98,953
16,728
Omfattet av
taksonomien
8.1
Databehandling,
lagring på nett og
relaterte
aktiviteter
0.0%
0.1%
8.2 Databaserte
løsninger for
reduksjon av
klimagassutslipp
0.8%
0.3%
Totalt
0.8%
0.4%
Ikke
omfattet av
taksonomien
99.2%
99.6%
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrappo
rt 2022 | 74
Eierstyring og selskapsledelse | Bærekraftsrapport | Årsrappo
rt 2022 | 75
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 76
Årsregnskap
Konsernregnskap
77
Noter til konsernregnskapet
82
Regnskap
for
morselskap
-
Telenor
ASA
151
Noter til regnskapet for morselskap -
Telenor ASA
156
Erklæringer
170
Revisors beretning
172
Definisjoner
178
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 77
Resultatregnskap
Telenor konsern
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner, unntatt
resultat per
aksje
Note
2022
2021
Driftsinntekter
3
98 953
97 153
Vare-
og trafikkostnader
4
(26 404)
(25 591)
Lønn og personalkostnader
5
(9 998)
(10 014)
Andre driftskostnader
6
(20 178)
(18 891)
Andre inntekter
8
2 004
172
Andre kostnader
8
(1 261)
(1 926)
EBITDA
43 117
40 902
Avskrivninger og amortiseringer
15, 16,
17
(23 269)
(23 247)
Nedskrivninger
15, 16,
17, 18
(2 502)
-
Driftsresultat
17 346
17 654
Andel resultat etter skatt fra tilknyttede selskaper
og felleskontrollerte virksomheter
35
( 232)
( 480)
Gevinst (tap) ved avgang av tilknyttede selskaper
og felleskontrollerte virksomheter
35
( 71)
21
Finansinntekter
9
452
417
Finanskostnader
9
(3 772)
(2 983)
Valutagevinster
(-tap)
9
(3 384)
(1 070)
Andre endringer
9
393
165
Netto finansinntekter og finanskostnader
(6 312)
(3 472)
Resultat
før skatt
10 732
13 723
Inntektsskatt
10
2 914
(5 008)
Resultat fra videreført virksomhet
13 646
8 714
Resultat fra
avviklet
virksomhet
12
33 932
(4 123)
Resultat etter skatt
47 578
4 592
Fordelt på:
Ikke-kontrollerende eierinteresser
2 665
3 063
Aksjonærer i Telenor ASA
44 913
1 528
Resultat per aksje i kroner:
Ordinært/Utvannet resultat per aksje fra videreført virksomhet
11
7,85
4,04
Ordinært/Utvannet
resultat
per aksje
fra avviklet
virksomhet
11
24,25
(2,95)
Ordinært/Utvannet resultat per aksje
11
32,09
1,09
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 78
Oppstilling av
totalresultat
Telenor konsern
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
Resultat etter skatt
47 578
4 592
Øvrige resultatelementer
Omregningsdifferanser på nettoinvesteringer i utenlandske virksomheter
28
1 806
(3 514)
Beløp reklassifisert
fra øvrige
resultatelementer
til resultatet
ved avgang
28
370
-
Netto gevinst (tap) på sikring av nettoinvesteringer
28, 31
(1 402)
2 447
Inntektsskatt
på sikring
av nettoinvesteringer
308
( 538)
Beløp reklassifisert
fra øvrige
resultatelementer
til resultatet
ved avgang
28
233
-
Andel av øvrige resultatelementer i tilknyttede selskaper
og felleskontrollerte
virksomheter
46
75
Beløp reklassifisert
fra øvrige
resultatelementer
til resultatet
ved avgang
-
1
Sum av poster som kan reklassifiseres til resultatet i senere perioder
1 361
(1 529)
Netto gevinst
(tap) på
egenkapitalinvesteringer
28
157
134
Estimatendringer knyttet til ytelsesbaserte pensjonsplaner
28, 21
661
266
Inntektsskatt på estimatendringer knyttet til ytelsesbaserte pensjonsplaner
( 138)
( 57)
Sum av poster som ikke kan reklassifiseres til resultatet i senere
perioder
680
344
Øvrige resultatelementer, netto etter skatt
2 041
(1 186)
Totalresultat for perioden
49 620
3 406
Totalresultat
fordelt på:
Ikke-kontrollerende
eierinteresser
2 780
2 909
Aksjonærer i Telenor ASA
46 840
498
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 79
Oppstilling av
finansiell stilling
Telenor konsern
per 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
EIENDELER
Eiendel
ved utsatt
skatt
10
5 536
2 195
Goodwill
14, 18
27 334
27 448
Immaterielle eiendeler
15
9 689
10 195
Bruksretteiendeler
16
45 686
51 565
Varige driftsmidler
17
65 659
72 767
Tilknyttede
selskaper
og felleskontrollerte
virksomheter
35
39 686
5 683
Kontraktskostnader og forhåndsbetalte kostnader
26
4 212
4 414
Andre anleggsmidler
27
9 264
7 632
Sum anleggsmidler
207 067
181 898
Forskuddsbetalt
skatt
1 491
1 568
Varelager
1 559
1 563
Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
19
18 842
21 739
Andre finansielle omløpsmidler
27
361
839
Eiendeler klassifisert som holdt for salg
12
-
2 910
Kontanter
og kontantekvivalenter
20
9 929
15 223
Sum omløpsmidler
32 182
43 843
Sum eiendeler
239 249
225 740
EGENKAPITAL OG GJELD
Egenkapital henførbar til aksjonærer i Telenor ASA
28
60 139
26 294
Ikke-kontrollerende
eierinteresser
28
4 237
5 206
Sum egenkapital
64 375
31 500
Gjeld
Langsiktige leieforpliktelser
29
24 417
28 101
Langsiktig rentebærende gjeld
30
82 724
87 811
Langsiktig ikke-rentebærende gjeld
27
1 772
1 388
Forpliktelse
ved utsatt
skatt
10
3 639
4 374
Pensjonsforpliktelser
21
1 919
2 429
Avsetninger
og forpliktelser
22
6 627
7 971
Sum langsiktig
gjeld
121 097
132 073
Kortsiktige leieforpliktelser
29
6 674
6 977
Kortsiktig rentebærende gjeld
30
9 169
9 276
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
24
28 227
32 320
Betalbar skatt
2 487
5 149
Kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld
27
1 694
1 969
Avsetninger
og forpliktelser
22
791
896
Gjeld klassifisert
som holdt
for salg
12
4 735
5 580
Sum kortsiktig
gjeld
53 777
62 167
Sum egenkapital og gjeld
239 249
225 740
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 80
Oppstilling av
kontantstrømmer
Telenor konsern
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
Resultat før
skatt fra
videreført
virksomhet
10 732
13 723
Resultat før
skatt fra
avviklet
virksomhet
12
34 986
(3 338)
Resultat
før skatt
45 718
10 385
Betalt inntektsskatt
(5 977)
(6 113)
Netto (gevinst)/tap ved avhendelse, nedskrivninger og endring
virkelig verdi av finansposter
(33 823)
272
Avskrivninger og nedskrivninger
28 217
34 363
Andel resultat etter skatt og (gevinst)/tap ved
avgang av tilknyttede selskap og felleskontrollerte
virksomheter
303
459
Mottatt utbytte fra tilknyttede selskaper
575
532
Netto rentekostnader
2 746
2 686
Endringer
i netto driftsrelatert
arbeidskapital
13
(1 389)
905
Netto valuta (gevinster)/tap ikke relatert til operasjonelle
aktiviteter
3 737
1 160
Innbetalinger
av renter
616
220
Utbetalinger av renter
(3 004)
(2 635)
Andre justeringer
1 504
41
Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter
39 222
42 272
Innbetalinger ved avgang varige driftsmidler, immaterielle eiendeler og
bruksretteiendeler
199
161
Utbetalinger ved tilgang varige driftsmidler, immaterielle eiendeler og
bruksretteiendeler
13
(19 298)
(19 447)
Innbetalinger ved avgang av datterselskaper og tilknyttede
selskaper, fratrukket kontanter
avhendet
13
(4 662)
17
Utbetalinger ved tilgang av datterselskaper og tilknyttede selskaper, fratrukket
kontanter overtatt
13
( 991)
( 391)
Innbetalinger ved avgang av andre investeringer
1 639
2 582
Utbetalinger
ved tilgang
av andre
investeringer
( 31)
( 150)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter
(23 145)
(17 228)
Innbetalinger ved opptrekk av gjeld
13
20 956
26 470
Nedbetaling av gjeld
13
(21 044)
(29 399)
Nedbetaling av leieforpliktelser knyttet til spektrumlisenser
13
(2 483)
(2 871)
Nedbetaling av øvrige leieforpliktelser
13
(5 589)
(5 955)
Netto nedbetaling av leveransekjede-finansiering
21
( 1)
Tilbakekjøp av egne aksjer
( 27)
-
Utbetaling av utbytte til ikke-kontrollerende eierinteresser i
datterselskaper
11
(2 803)
(3 551)
Utbetaling
av utbytte
til aksjonærer
i Telenor
ASA
11
(13 015)
(12 595)
Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter
(23 984)
(27 903)
Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter
600
( 245)
Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter
(7 306)
(3 103)
Kontanter
og kontantekvivalenter
per 1. januar
16 985
20 088
Kontanter og kontantekvivalenter per 31. desember
9 677
16 985
Hvorav kontanter og kontantekvivalenter i eiendeler holdt
for salg per 31. desember
12
-
1 863
Kontanter og kontantekvivalenter eksklusiv eiendeler holdt for salg per 31. desember
20
9 677
15 121
| Årsregnskap Telenor konsern | Årsrapport 2022
| 81
Oppstilling av
endringer i egenkapital
Telenor konsern
– per 31. desember
2021 og 2022
Henførbar
til aksjonærer
i Telenor ASA
Beløp i millioner
kroner
Innskutt
egen-
kapital
Annen
egen-
kapital
Tilbake-
holdt
resultat
Akkumulerte
omregnings-
differanser
Totalt
Ikke-kontrol-
lerende eier-
interesser
Sum
egen-
kapital
Egenkapital per 1. januar 2021
8 466
(22 014)
55 049
(3 181)
38 324
5 594
43 918
Resultat for
perioden
-
-
1 528
-
1 528
3 063
4 592
Øvrige resultatelementer
for perioden
-
415
-
(1 446)
(1 031)
( 155)
(1 186)
Totalresultat for perioden
-
415
1 528
(1 446)
498
2 909
3 406
Avhending av aksjeinvesteringer
til virkelig
verdi gjennom
øvrige
resultatelementer
-
-
( 1)
-
( 1)
( 1)
( 2)
Egenkapitaljusteringer
i tilknyttede
selskaper
-
3
-
-
3
-
3
Utbytte
-
-
(12 595)
-
(12 595)
(3 296)
(15 891)
Aksjebasert
avlønning,
utøvelse av opsjoner
og utdeling
av aksjer
-
66
-
-
66
-
66
Egenkapital per 31. desember 2021
8 466
(21 530)
43 981
(4 627)
26 294
5 206
31 500
Resultat for
perioden
-
-
44 913
-
44 913
2 665
47 578
Øvrige resultatelementer
for perioden
-
723
-
1 204
1 927
114
2 041
Totalresultat for perioden
-
723
44 913
1 204
46 840
2 780
49 620
Transaksjoner
med ikke-kontrollerende
eierinteresser
-
-
( 42)
-
( 42)
( 590)
( 632)
Utbytte
-
-
(13 015)
-
(13 015)
(3 159)
(16 174)
Aksjebasert
avlønning,
utøvelse av opsjoner
og utdeling
av aksjer
-
61
-
-
61
-
61
Egenkapital per 31. desember 2022
8 466
(20 746)
75 837
(3 422)
60 139
4 237
64 375
Se note 28 for
tilleggsinformasjon
om egenkapital.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 82
Noter til konsernregnskapet
Telenor konsern
Generell informasjon
22
Avsetninger og forpliktelser
1
Generell
informasjon
og
grunnlag
for
utarbeidelse
av
regnskapet
23
Tvister og betingede forpliktelser
24
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
Resultat
25
Kontraktsforpliktelser
2
Segmenter
26
Kontraktsutgifter og andre forskuddsbetalinger
3
Inntekter
4
Vare-
og trafikkostnader
Finansielle eiendeler, gjeld og risikostyring
5
Lønn og personalkostnader
27
Finansielle eiendeler og forpliktelser
6
Andre driftskostnader
28
Egenkapital
7
Utgifter til forskning og utvikling
29
Leieforpliktelser
8
Andre inntekter og andre kostnader
30
Rentebærende gjeld
9
Finansinntekter og finanskostnader
31
Kapital og finansiell risikostyring
10
Inntektsskatt
32
Virkelig verdi av finansielle instrumenter
11
Resultat per aksje og utbytte
33
Garantiansvar
12
Tilgjengelig for salg og avviklet virksomhet
13
Kontantstrøm informasjon
Konsernets sammensetning og konsolidering
34
Konsolidering og konsernselskaper
Operasjonelle eiendeler og gjeld
35
Tilknyttede selskaper og felleskontrollerte ordninger
14
Goodwill
15
Immaterielle eiendeler
Annet
16
Bruksrettseiendeler
36
Nærstående parter
17
Varige driftsmidler
37
Godtgjørelse til ledelsen
18
Nedskrivning av eiendeler
38
Honorar til ekstern revisorer
19
Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
39
Aksjer og aksjonærer
20
Kontanter og kontantekvivalenter
40
Hendelser etter balansedagen
21
Pensjoner
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 83
NOTE 1
Generell informasjon og grunnlag for utarbeidelse av regnskapet
Telenor er et
norsk børsnotert
selskap som tilbyr
telekommunikasjonstjenester
i Norden og Asia.
Telenors
konsernregnskap
er utarbeidet
i henhold til
IFRS.
Regnskapsprinsippene
er beskrevet
i denne noten
og i
de enkelte notene
til regnskapet.
Selskapsinformasjon
Konsernregnskapet til Telenor (omtalt som "selskapet" eller
«konsernet») omfatter morselskapet og dets datterselskaper.
Morselskapet
Telenor ASA
er et norsk
allmennaksjeselskap
notert på
Oslo Børs i
Norge
under ticker TEL. Telenors hovedaktiviteter er
beskrevet i note 2 Segmenter. Hovedkontoret ligger i
Snarøyveien 30,
N-1360 Fornebu, Norge
og telefonnummeret er +47 810 77 000.
Grunnlag for
utarbeidelse av
konsernregnskapet
Telenor har utarbeidet konsernregnskapet i henhold til internasjonale
regnskapsstandarder (International Financial Reporting Standards -
IFRS) som er godkjent av EU, i
tråd med kravene i EUs IFRS-forordning
og norsk regnskapslov. Dette konsernregnskapet er godkjent
av styret
21. mars
2023 for
vedtak av
generalforsamlingen
10. mai 2023.
Konsernregnskapet er utarbeidet basert på historisk kost, med
unntak
av egenkapitalinvesteringer (primært aksjebeholdninger med mindre
enn 20 %)
og derivater,
som er verdsatt
til virkelig
verdi. Regnskapsåret
tilsvarer kalenderåret. Konsernregnskapet er presentert i norske
kroner.
Beløp er
avrundet
til nærmeste
million, om
ikke annet
er angitt.
Som
følge av avrundingsjusteringer er det mulig at
beløp og prosenter ikke
summerer
seg til
totalsummen.
Fusjonen mellom Digi og Celcom ble gjennomført i november
2022, noe
som førte
til at Digi
ble dekonsolidert
fra Telenor
konsernet
og det
gjenværende eierskapet på 33,1 % ble innregnet som et
tilknyttet
selskap. Transaksjonen ga Telenor en gevinst på 32,7
milliarder kroner.
Historiske tall er omarbeidet som avviklet virksomhet,
se nærmere
informasjon
i note 12.
Regnskapsprinsipper
Regnskapsprinsippene er omtalt i de enkelte notene i
konsernregnskapet. De generelle prinsippene for omregning av
utenlandsk valuta, klassifisering av kortsiktige og langsiktige poster
samt offentlige tilskudd er omtalt nedenfor.
Omregning av utenlandsk valuta
Konsernregnskapet presenteres i norske kroner, som er
Telenor ASA’s
funksjonelle valuta. Konsernet har utenlandske enheter med
annen
funksjonell valuta enn norske kroner. På rapporteringsdatoen
omregnes
eiendeler og gjeld i utenlandske enheter med
annen funksjonell valuta til
norske kroner etter kursen på rapporteringsdatoen. Resultatregnskapet
omregnes til årets gjennomsnittlige valutakurser foruten vesentlige
transaksjoner som omregnes ved bruk av
dagskurs.
Omregningsdifferansene innregnes som en separat del i øvrige
resultatelementer inntil nettoinvesteringen avhendes, da de innregnes
i
resultatregnskapet.
Klassifisering av kortsiktige og langsiktige poster
En eiendel eller forpliktelse klassifiseres som kortsiktig når
den
forventes
realisert,
solgt, brukt
eller gjort
opp i Telenors
normale
driftssyklus,
som vanligvis
er innen tolv
måneder
etter
rapporteringsdatoen. Andre eiendeler og forpliktelser klassifiseres som
langsiktige. Finansielle instrumenter, bortsett fra de som holdes for
handelsformål, klassifiseres basert på forfall, og sikringsinstrumenter
klassifiseres konsistent med det underliggende sikringsobjektet.
Offentlige
tilskudd
Offentlige tilskudd innregnes når det foreligger rimelig
sikkerhet for at
tilskuddet vil bli mottatt. Tilskudd som relaterer seg
til kostnader
regnskapsføres normalt som en reduksjon av kostnaden
den er ment å
kompensere.
Når tilskudd
relaterer
seg til en
eiendel,
presenteres
det
som en reduksjon av eiendelen og vil gi
en reduserte
avskrivningskostnad over driftsmiddelets levetid.
Sentrale vurderinger
og estimater
Utarbeidelsen av konsernregnskapet til Telenor innebærer betydelige
vurderinger
og estimater
som kan føre
til vesentlige
justeringer
av
eiendelens eller forpliktelsens balanseførte verdi neste regnskapsår.
Ledelsen foretar vanskelige, subjektive og komplekse vurderinger av
utfallet av forhold som er beheftet med
iboende usikkerhet. Vurderinger
og estimater er basert på historiske resultater
og erfaringer,
konsultasjoner med eksperter, trender, prognoser og scenarier
for
fremtidig utvikling og andre metoder som ledelsen
anser som rimelige
under omstendighetene. Informasjon om sentrale vurderinger og
estimater er beskrevet i de enkelte notene.
Følgende noter inneholder
de vesentligste vurderingene og estimatene i konsernregnskapet
til
Telenor:
●
Note 10 Inntektsskatt
●
Note 14 Goodwill
●
Note 16 Bruksrettseiendeler
●
Note 17 Varige driftsmidler
●
Note 18 Nedskrivning av eiendeler
●
Note 22 Avsetninger
og forpliktelser
●
Note 23 Tvister og betingede forpliktelser
Implementering
av nye og reviderte
standarder og
fortolkninger
De anvendte regnskapsprinsippene er i samsvar med
de som ble
anvendt i forrige regnskapsår, med unntak av
implementering av nye og
reviderte regnskapsstandarder som beskrevet nedenfor. Endringene
implementert
med effekt
fra 1. januar
2022 relevant
for Telenor
inkluderer:
●
Tapskontrakter - kostnaden for å oppfylle en
kontrakt
(endringer
i
IAS 37 Avsetninger, betingede forpliktelser og betingede eiendeler:
Tapskontrakter - kostnad for å oppfylle en kontrakt).
Disse
endringene tydeliggjør at kostnadene ved å oppfylle
en
tapskontrakt omfatter både merkostnader og en fordeling
av
andre kostnader som er direkte knyttet til
oppfyllelsen av
kontrakten. Implementeringen hadde ingen vesentlig innvirkning
på Telenors konsernregnskap.
Konsernet har ikke tidlig-implementert
noen standard, fortolkning
eller endring som er utgitt. Endringer som
vil bli implementert med
effekt fra 1. januar 2023 er ikke forventet
å ha vesentlig effekt på
konsernregnskapet.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 84
NOTE 2
Segmenter
Segmentene er
basert på landene
hvor Telenor
opererer innenfor
mobil-
og fastnettkommunikasjon.
Telenor hadde
syv driftssegmenter
ved utgangen
av 2022, hvorav
fire i Norden
og tre i Asia.
Digi i Malaysia
fusjonerte med
Celcom i
november 2022
og er ikke
lenger et segment
av Telenor,
men et tilknyttet
selskap.
Regnskapsprinsipper
Rapporteringssegmenter er identifisert basert på rapportering til konsernledelsen
(foretakets øverste beslutningstakere) og er i samsvar med
finansiell informasjon som er brukt til
å vurdere utvikling og allokering av ressurser
i løpet av 2022 og 2021. Regnskapsprinsippene for
segmentrapporteringen er konsistente med konsernets. Konsernets drifts-
og rapporteringspliktige
segmenter er basert på forretningsaktiviteter
og geografisk beliggenhet.
Segmentresultatet er definert som EBITDA før andre inntekter
og andre kostnader.
Konserninterne leveranser av nettbaserte regulerte tjenester er priset
ut fra kostnader basert på forhandlinger mellom
enhetene. Alle
transaksjoner mellom segmentene er basert på markedspriser.
Gevinster og tap fra konserninterne overføringer av virksomheter,
konsernbidrag
og konserninterne utbytter er ikke inkludert i resultatene
for segmentene.
Segmentene
Landene hvor Telenor opererer innenfor mobil-
og fastnettkommunikasjon er
grunnlaget for segmentrapportering. Konsernets
mobilkommunikasjonsvirksomhet omfatter hovedsakelig tale, data, internett, innholdstjenester, kundeutstyr
og meldingstjenester. I Norge,
Sverige, Danmark og Finland blir fastnettvirksomheten
rapportert sammen med mobilvirksomheten.
Fastnettjenester omfatter telefoni, internett
og TV og leide linjer, samt datatjenester og nettverks-
og kommunikasjonstjenester.
Øvrige virksomheter inkluderer konsernenheter, Telenor Infra, Telenor
Satellite og Øvrige virksomheter. Konsernenheter omfatter globale
fellestjenester, forskning og utvikling, strategiske konsernprosjekter, konsernets
finansavdeling (Group Treasury), et internt forsikringsselskap og
sentrale stabs-
og støttefunksjoner. Telenor Infra drifter all tårninfrastruktur
i Norge, tidligere driftet av Telenor Norge, Norkring
og Telenor Real
Estate. Telenor Satellite leverer kringkastings- og datakommunikasjonstjenester
via satellitt. Øvrige virksomheter består hovedsakelig av
mobile
kommunikasjonstjenester til havs levert av Telenor Maritime, Telenor
Linx som har fokus på å koble sammen
globale
telekommunikasjonsoperatører og levere viktige kommunikasjons-tjenester på tvers av
landegrenser, Telenor Real Estate samt Telenor
Connexion, som spesialiserer seg på tingenes internett og
muliggjør avansert maskin-til-maskin-kommunikasjon
og globale leveranser innenfor
tingenes
internett,
i tillegg
til andre
internettbaserte
tjenester.
Ingen av
disse er
hver for
seg vesentlige
nok til å
bli rapportert
som eget
segment.
Endring i sammensetning
av driftssegmenter
I 2022 annonserte Telenor endringer i organisasjonen
som skal tre i kraft i 2023. Som en konsekvens
av dette avvikles den nåværende landbaserte
segmentrapporteringen og erstattes med følgende fire driftssegmenter
fra første kvartal 2023: Norden, Asia, Infrastruktur
og Amp. Mobil- og
fastnettvirksomheter vil bli rapportert i segmentene Norden
og Asia. Infrastruktur vil bestå av deler av passiv
infrastruktur i Norden, mens Amp vil
bestå av porteføljen av tilstøtende selskaper som
er nær Telenor’s kjernevirksomheten.
Etter gjennomføringen av fusjonen mellom Digi og
Celcom i Malaysia 30. november 2022, klassifiseres
Digi, et datterselskap,
som avviklet
virksomhet med sammenligningstall omarbeidet. Telenors eierskap i den
fusjonerte enheten CelcomDigi regnskapsføres som tilknyttet selskap
etter egenkapitalmetoden, se note 35.
Andelen av overskudd eller tap fra CelcomDigi
vil bli inkludert i Asia-segmentet fra Q1
2023.
Segmentinformasjon
2022
Beløp i millioner
kroner
Driftsinntekter
Eksterne
driftsinntekter
EBITDA før
andre
inntekter
og andre
kostnader
1)
EBITDA
1)
Avskrivninger,
amortiseringer
og
nedskrivninger
Driftsresultat
Investeringer
2)
Sysselsatt
kapital
3)
Norge
25 400
24 959
12 236
11 853
(7 146)
4 707
6 849
28 033
Sverige
11 712
11 620
4 033
5 729
(2 525)
3 204
2 016
14 720
Danmark
5 510
5 414
1 396
1 375
( 910)
465
934
5 013
DNA - Finland
10 074
10 031
3 681
3 678
(2 614)
1 064
1 387
33 665
dtac - Thailand
22 107
22 076
8 181
8 020
(6 155)
1 865
3 168
37 823
Grameenphone -
Bangladesh
15 508
15 392
9 685
9 441
(2 870)
6 571
3 701
9 086
Pakistan
5 188
4 822
2 891
2 888
(3 917)
(1 028)
2 188
7 586
Øvrige virksomheter
9 061
4 639
2 409
2 299
(1 292)
1 007
2 042
i.m.
Elimineringer
(5 606)
-
(2 139)
(2 166)
1 658
( 509)
-
i.m.
Sum konsern
98 953
98 953
42 374
43 117
(25 770)
17 346
22 284
i.m.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 85
Segmentinformasjon
2021
Beløp i millioner
kroner
Driftsinntekter
Eksterne
driftsinntekter
EBITDA før
andre
inntekter
og andre
kostnader
1)
EBITDA
1)
Avskrivninger,
amortiseringer
og
nedskrivninger
Driftsresultat
Investeringer
2)
Sysselsatt
kapital
3)
Norge
4)
25 362
24 915
12 758
11 726
(6 739)
4 987
5 637
25 378
Sverige
12 107
12 038
4 434
4 428
(2 651)
1 777
1 839
16 242
Danmark
5 346
5 259
1 413
1 362
( 927)
434
1 077
4 621
DNA - Finland
9 712
9 678
3 645
3 643
(2 651)
993
1 625
33 951
dtac - Thailand
21 878
21 826
8 067
7 934
(6 050)
1 884
3 852
39 701
Grameenphone -
Bangladesh
14 464
14 362
9 052
8 730
(2 327)
6 403
2 853
7 976
Pakistan
5 604
5 328
2 976
2 967
(1 751)
1 216
3 129
8 886
Øvrige virksomheter
4)
7 518
3 747
1 508
1 323
(1 231)
92
1 027
i.m.
Elimineringer
(4 838)
-
(1 196)
(1 212)
1 080
( 132)
-
i.m.
Sum konsern
97 153
97 153
42 656
40 902
(23 247)
17 654
21 038
i.m.
1)
Se tabellen nedenfor for definisjon og avstemming av
EBITDA.
2)
Investeringer består av driftsinvesteringer (capex) og
investeringer i virksomheter. Se side 178 for
alternative resultatmål.
3)
Sysselsatt kapital (gjennomsnitt for perioden) justert for
avsetning til/fordring relatert til utbytte og konsernbidrag.
For definisjon av sysselsatt kapital og
konserntall, se side 178 for alternative resultatmål. (i.m.
– ikke målt)
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
EBITDA før
andre inntekter
og andre
kostnader
42 374
42 656
Andre inntekter
2 004
172
Andre kostnader
(1 261)
(1 926)
EBITDA
43 117
40 902
Geografisk
fordeling av driftsinntekter
basert på lokalisering
av eksterne kunder
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Norge
25 826
25 730
Sverige
12 806
12 810
Danmark
5 563
5 423
Finland
9 940
9 528
Thailand
22 086
21 866
Bangladesh
15 390
14 360
Pakistan
4 829
5 343
Øvrige land
2 513
2 094
Sum driftsinntekter
98 953
97 153
Geografisk
fordeling av eiendeler
basert på selskapenes
lokalisering
Anleggsmidler
eksklusiv
eiendel ved
utsatt
skatt, kontraktsutgifter
og finansielle
anleggsmidler
Totale eiendeler
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
2022
2021
Norge
35 559
34 503
54 233
56 423
Sverige
16 120
17 349
23 191
22 803
Danmark
4 448
3 921
7 703
7 723
Finland
34 868
33 985
40 692
38 522
Thailand
37 814
37 973
47 219
47 305
Malaysia
34 436
13 266
34 448
17 333
Bangladesh
14 071
12 958
17 576
16 648
Pakistan
7 837
10 536
10 287
12 784
Myanmar
-
349
-
2 543
Øvrige land
2 902
2 816
3 899
3 658
Sum eiendeler
188 055
167 657
239 249
225 740
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 86
NOTE 3
Inntekter
Inntekter fra
kundekontraktene
til Telenor kommer
hovedsakelig
fra mobil-
og fastnettvirksomheten.
Inntekter i
mobilvirksomheten
inkluderer abonnementsinntekter
i tillegg
til roaming, trafikk
og samtrafikk
for bruk av Telenors
nett. Varer
som mobiltelefoner
er regelmessig
en del av et
pakketilbud
sammen med abonnementet.
Inntektene i
fastnettvirksomheten
inkluderer tjenester
som telefoni,
bredbånd, TV-distribusjon,
satellitt,
datanettverk og
datasikkerhet.
Regnskapsprinsipper
Tjenester
Tjenesteinntekter består av abonnement og trafikkinntekter
for mobil tale og data. Abonnementer faktureres
månedlig eller på forskudd. Avgifter
for roaming i utlandet i tillegg til tale
(utgående trafikk) og trafikk som ikke er
tale-relatert innregnes basert på minuttene eller
dataene som brukes.
Andre mobiltjenester inkluderer abonnementer og tjenester for
maskin-til-maskin og IoT (tingenes internett),
innkommende og nasjonal roaming
og inntekter relatert til tjenesteleverandører og MVNO
(Virtuell nettverksoperatør). Samtrafikk er inntekter fra andre operatører
som bruker
Telenors nett. Tjenesteinntekter innregnes over tid eller basert
på bruk.
Fastnett-tjenester består
av inntekter fra telefoni, internett, TV, kringkasting
og datatjenester. Abonnementene er vanligvis basert på faste,
månedlige rater, hvor noen kontrakter har en
minimum kontraktstid. Faste tjenesteinntekter innregnes over tid
eller basert på bruk.
Varer
Inntekter
fra salg
av mobiltelefoner,
bredbånd
utstyr og
andre enheter
inntektsføres
på tidspunktet
når utstyret
leveres til
kunden.
Multi-element kontrakter
Multi-element kontrakter
er kontrakter som består av flere separate identifiserbare
ytelsesforpliktelser. Innenfor mobilvirksomhet inkluderer dette
vanligvis et abonnement,
et håndsett og noen ganger skjermforsikring og
andre tjenester. Innenfor fastnett inkluderer dette typisk abonnement,
bredbåndsruter og andre typer utstyr eller tjenester.
Transaksjonsprisen er fratrukket rabatter og avgifter knyttet til omsetning.
Kontrakter kan inneholde et finansieringselement, ettersom håndsettet
eller annet utstyr leveres til en kunde
ved inngått kontrakt og betalinger mottas over en
avdragsperiode. Finansieringselementet
vurderes ikke når
det ved kontraktsinngåelsen forventes at perioden mellom
tidspunktet for overføring av en vare eller
tjeneste til kunden og betalingstidspunkt er
mindre enn ett år. Dersom kontrakten inneholder
et vesentlig finansieringselement
justeres transaksjonsprisen, og renteinntekter resultatføres
over kundens betalingsperiode ved å bruke en
rente som reflekterer den relevante risikofrie renten
og kundespesifikk kredittrisiko.
Transaksjonsprisen for multi-element
kontrakter allokeres til hver identifisert ytelsesforpliktelse basert
på relative priser Telenor ville oppnådd ved
å selge de samme varene eller tjenestene til
en lignende kunde på frittstående basis. Rabatter fordeles
forholdsmessig til alle ytelsesforpliktelser i
kontrakten med mindre det er observerbare bevis
for å fordele den annerledes.
Swap kontrakter i mobilmarkedet
Konsernet tilbyr i enkelte markeder salg av håndsett
på avbetalingsplaner med mulighet for at kunden kan
bytte til ny enhet før alle avdrag
er betalt.
Hvis opsjonen utøves, betaler kunden eventuelle resterende
måneder i minimumsperioden
i henhold til den opprinnelige kontrakten og inngår en
ny
kontrakt. Transaksjonsprisen ved inngåelse av kontrakten inkluderer et
estimat av betalingene som skal mottas basert
på forventet verdi ved
bruk
av historiske data. Når konsernet er forpliktet
til å akseptere tilbakelevering av det opprinnelige håndsettet, innregnes
det en
tilbakebetalingsforpliktelse
ved kontraktsinngåelse.
Det innregnes
en returvare
eiendel,
med tilsvarende
justering
av kostnad
for solgt
vare, som
representerer retten til å få et produkt tilbake
fra kunden. Det nye håndsettet regnskapsførers som
en ny, separat kontrakt.
Telenor som agent
I noen markeder selges
multi-element kontrakter gjennom eksterne
kanaler. Konsernet opptrer som prinsipal for abonnementstjenestene
og
inntektsfører
disse brutto. Ved salg av håndsettet vurderes
det om Telenor er agent eller prinsipal.
Dersom Telenor anses som en agent,
vil ingen
inntekt innregnes
ettersom det
er ingen
kommisjon
som opptjenes
for å tilby
disse tjenestene
i rollen
som agent.
Videre opptrer
Telenor som
agent
i ordninger der tredjeparter er hovedleverandør og konsernet
i hovedsak sørger for at varene eller tjenestene
leveres av tredjeparten. For eksempel
kan skjermforsikring
tilbys som
en del av
en samlet
leveranse
i enkelte
mobilabonnement.
Andre inntekter
Andre inntekter enn mobil-
og fastnettvirksomhet tilbys hovedsakelig av enheter som
ikke er særskilt identifisert som rapporteringssegmenter.
Inntektene inkluderer samlokaliseringstjenester, datasenterfasiliteter, telemetri (kommunikasjon mellom
maskiner), satellittjenester, maritime
tjenester og tingenes internett (IoT). Inntekter regnskapsføres
over tid basert på månedlig avgift eller bruk.
Leieinntekter (IFRS 16)
Konsernet har operasjonelle leieavtaler der Telenor opptrer som
utleier,
som hovedsakelig knytter seg til passiv infrastrukturdeling med
andre
teleoperatører. Konsernet har klassifisert
disse leieavtalene som operasjonelle leieavtaler da leieavtalene ikke overfører det
vesentligste av risiko
og fordeler forbundet med eierskap til det
underliggende eiendelen til leietaker. Leieinntekter innregnes lineært over leieperioden.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 87
Sentrale vurderinger
og estimater
I swap kontrakter
er det en
usikkerhet
når og om
kunden vil
benytte seg
av muligheten
til å si
opp gjeldende
kontrakt
og inngå
en ny. Ettersom
transaksjonsprisen ved kontraktsinngåelse er basert på et
estimat av mottatte betalinger, er inntekten et
variabelt vederlag. Det totale vederlaget
som skal
mottas er
estimert
basert på
forventet
verdi basert
på bruk av
historiske
data.
I enkelte markeder med swap kontrakter er
Telenor forpliktet til å akseptere tilbakelevering av
det opprinnelige håndsettet og det innregnes en
tilbakebetalingsforpliktelse.
I andre markeder tar en ekstern tredjepart eierskap
til enheten, selger den videre og garanterer en kompensasjon
til
Telenor. I disse kontraktene anser Telenor det
garanterte beløpet fra tredjeparten som en del av
det totale vederlaget som skal mottas ved
kontraktsinngåelse.
Disaggregering
av inntekter
fra kontrakt med
kunder
I tabellen nedenfor er inntekter oppdelt etter
hovedinntektsstrømmer delt inn i de rapporterbare segmentene som
vist i note 2.
2022
Beløp i millioner
kroner
Norge
Sverige
Danmark
DNA
Finland
dtac
Thailand
Grameen-
phone
Bangladesh
Pakistan
Øvrige
virksom-
heter
Elimineringer
Sum
konsern
Type varer/tjenester
Mobil virksomhet
15 955
8 341
4 952
7 761
18 559
15 323
5 047
-
(1 062)
74 875
Tjenester
13 832
6 619
3 744
6 025
16 094
15 301
5 037
-
(1 059)
65 593
Varer
2 123
1 722
1 208
1 735
2 464
22
10
-
( 2)
9 282
Fastnett virksomhet
8 529
3 126
529
2 169
-
-
-
2 170
( 642)
15 880
Tjenester
8 180
3 119
529
2 169
-
-
-
2 170
( 587)
15 578
Varer
349
7
-
-
-
-
-
-
( 54)
302
Annet
587
-
-
-
-
-
-
4 117
(1 699)
3 004
Tjenester
587
-
-
-
-
-
-
4 109
(1 699)
2 997
Varer
-
-
-
-
-
-
-
8
-
8
Sum inntekter type
varer/tjenester
25 071
11 468
5 480
9 930
18 559
15 323
5 047
6 287
(3 403)
93 760
Type mobile
tjenester
Kontrakts-
abonnement
11 697
5 637
3 212
5 498
10 174
708
244
-
( 123)
37 047
Kontantkort
104
193
-
229
5 230
14 553
4 729
-
( 449)
24 589
Annet
1)
2 032
789
532
298
691
39
64
-
( 488)
3 956
Sum inntekter
mobile
tjenester
13 832
6 619
3 744
6 025
16 094
15 301
5 037
-
(1 059)
65 593
Tidspunkt for
inntektsføring
Over tid
22 599
9 738
4 273
8 194
16 094
15 301
5 037
6 278
(3 346)
84 168
På ett tidspunkt
2 472
1 730
1 208
1 735
2 464
22
10
8
( 57)
9 592
Sum driftsinntekter
kontrakter med
kunder
25 071
11 468
5 480
9 930
18 559
15 323
5 047
6 287
(3 403)
93 760
Andre inntekter
2)
329
244
30
144
3 548
185
141
2 775
(2 203)
5 193
Sum driftsinntekter
25 400
11 712
5 510
10 074
22 107
15 508
5 188
9 061
(5 606)
98 953
Driftsinntekter
presentert i note 2
25 400
11 712
5 510
10 074
22 107
15 508
5 188
9 061
(5 606)
98 953
1)
Annet inkluderer inntekter fra andre mobile og ikke-mobile
tjenester. Se side 178 for definisjoner.
2)
Andre inntekter inkluderer hovedsakelig utleieinntekter.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 88
2021
Beløp i millioner
kroner
Norge
Sverige
Danmark
DNA
Finland
dtac
Thailand
Grameen-
phone
Bangladesh
Pakistan
Øvrige
virksom-heter
Elimineringer
Sum
konsern
Type varer/tjenester
Mobil virksomhet
15 350
8 268
4 814
7 496
18 502
14 288
5 461
-
( 962)
73 218
Tjenester
13 362
6 541
3 617
5 951
16 133
14 263
5 451
-
( 961)
64 357
Varer
1 987
1 728
1 197
1 546
2 370
25
10
-
( 1)
8 862
Fastnett virksomhet
9 058
3 623
502
2 185
-
-
-
1 732
( 561)
16 540
Tjenester
8 690
3 616
502
2 185
-
-
-
1 732
( 512)
16 214
Varer
369
7
-
-
-
-
-
-
( 50)
326
Annet
639
-
-
-
-
-
-
3 903
(1 855)
2 687
Tjenester
639
-
-
-
-
-
-
3 889
(1 855)
2 673
Varer
-
-
-
-
-
-
-
14
-
14
Sum inntekter type
varer/tjenester
25 047
11 892
5 316
9 682
18 502
14 288
5 461
5 635
(3 378)
92 445
Type mobile
tjenester
Kontrakts-
abonnement
11 525
5 723
3 199
5 396
10 286
629
162
-
( 72)
36 849
Kontantkort
122
177
-
209
5 190
13 591
5 224
-
( 516)
23 998
Annet
1)
1 715
640
419
345
656
44
65
-
( 374)
3 510
Sum inntekter
mobile
tjenester
13 362
6 541
3 617
5 951
16 133
14 263
5 451
-
( 961)
64 357
Tidspunkt for
inntektsføring
Over tid
22 691
10 157
4 119
8 136
16 133
14 263
5 451
5 621
(3 328)
83 244
På ett tidspunkt
2 356
1 735
1 197
1 546
2 370
25
10
14
( 50)
9 202
Sum driftsinntekter
kontrakter med
kunder
25 047
11 892
5 316
9 682
18 502
14 288
5 461
5 635
(3 378)
92 445
Andre inntekter
2)
314
216
30
31
3 376
176
143
1 883
(1 461)
4 708
Sum driftsinntekter
25 362
12 107
5 346
9 712
21 878
14 464
5 604
7 518
(4 838)
97 153
Driftsinntekter
presentert i note 2
25 362
12 107
5 346
9 712
21 878
14 464
5 604
7 518
(4 838)
97 153
1)
Annet inkluderer inntekter fra andre mobile og ikke-mobile
tjenester. Se definisjoner på side 178.
2)
Andre inntekter
inkluderer hovedsakelig
utleieinntekter.
Leieinntekter
Andre inntekter på 5,2 milliarder kroner (4,7 milliarder
kroner i 2021) innregnet i resultatregnskapet inkluderer variable
leieinntekter på 152 millioner
kroner (87 millioner kroner i 2021) primært knyttet til
energiavgifter mottatt fra leietakere basert på forbruk.
Følgende tabell viser forfallsanalysen av minimumsleiebetalinger som
skal mottas i nominelle termer etter rapporteringsdatoen:
Beløp I millioner
kroner
2022
2021
Mindre enn
1 år
5 209
4 919
1 til 2
år
4 653
4 478
2 til 3
år
3 246
4 438
3 til 4
år
493
2 658
4 til 5 år
487
400
Etter 5 år
831
504
Sum
14 919
17 397
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 89
NOTE 4
Vare- og trafikkostnader
Vare-
og trafikkostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Trafikkostnader
(11 823)
(11 397)
Varer for
videresalg
og andre
varekostnader
(14 580)
(14 194)
Sum vare-
og trafikkostnader
(26 404)
(25 591)
Varer for videresalg og andre kostnader inkluderer variable leiekostnader,
se note 16 bruksrettseiendeler for mer informasjon.
Kraftkjøpsavtaler
Som en del av Telenors forpliktelse til å redusere
våre klimagassutslipp og oppfylle våre vitenskapsbaserte mål,
har Telenor i 2022 inngått
kraftkjøpsavtaler med ulike leverandører for levering av
fornybar energi til Telenors virksomhet. Disse avtalene er
fastprisavtaler og den første
avtalen forventes
å tre i
kraft fra
utgangen
av 2023.
Ettersom disse
avtalene
inngås og
vil fortsette
å bli holdt
med det formål
å motta energi
til bruk i
Telenors virksomhet, vil de bli regnskapsført som
materialkostnader og trafikkavgifter når de trer i kraft.
NOTE 5
Lønn og personalkostnader
Konsernet har
rundt 14 000
årsverk. De
ansatte har
ulike ytelser
i tillegg til
lønn, inkludert
et aksjebasert
betalingsprogram
som er beskrevet
i denne noten.
Oversikt lønns-
og personalkostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Lønn og feriepenger
(8 753)
(8 688)
Arbeidsgiveravgift
( 924)
( 910)
Pensjonskostnader inkludert arbeidsgiveravgift (note 21)
(1 004)
(1 039)
Aksjebaserte betalinger
1)
( 116)
( 131)
Andre personalkostnader
( 468)
( 466)
Balanseført som egentilvirkede anleggsmidler
1 268
1 219
Sum lønn og personalkostnader
(9 998)
(10 014)
1)
Inkluderer kostnader relatert til konsernets aksjeprogram
for ansatte og konsernets langsiktige insentiv-ordning
for ledere og nøkkelpersoner (se note 37
samt kapittel 11 og 12 i avsnittet om eierstyring og selskapsledelse
i styrets årsberetning).
Gjennomsnittlig
antall årsverk
i videreført
virksomhet
var omtrent
14 000
i 2022 og
15 000 i 2021.
Aksjebasert betalingsprogram
Ansatte og
ledere over
hele verden
tilbys å
kjøpe Telenor-aksjer
til en rabattert
pris og
potensielt
tjene bonusaksjer
dersom aksjekursen
overstiger
visse referanseindekser i fremtiden. Bonusaksjer tildeles netto
etter skatt og Telenor trekker tilbake og
betaler forskuddstrekk på vegne av den
ansatte. De aksjebaserte betalingsprogrammene, inkludert skatt, anses
som aksjebaserte betalinger som gjøres opp i egenkapital,
hvor virkelig
verdi av bonusaksjene estimeres på tildelingstidspunktet
og kostnadsføres over opptjeningsperioden. Trygdeavgifter innregnes som
kontantavregnet
aksjebaserte
betalinger
målt til virkelig
verdi og målt
på nytt ved
hver rapporteringsdato.
NOTE 6
Andre driftskostnader
Andre driftskostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Andre kostnader til lokaler, biler, kontorutstyr med videre
(2 668)
(2 196)
Drift og
vedlikehold
(5 574)
(5 470)
Markedsføring og salgsprovisjoner
(4 629)
(4 394)
Reklame
(1 530)
(1 598)
Innleie
av personell
og konsulenthonorar
(1 950)
(1 800)
Variable leiekostnader
1)
(2 145)
(2 057)
Øvrig
2)
(1 682)
(1 375)
Sum andre driftskostnader
(20 178)
(18 891)
1)
Se note 16 for mer informasjon.
2)
Inkluderer kostnader relatert til kortsiktige leieavtaler
og leieavtaler der den underliggende eiendelen
har lav verdi, se note 16 for mer informasjon.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 90
NOTE 7
Utgifter til forskning og utvikling
Forsknings-
og utviklingsaktivitetene
i Telenor er
hovedsakelig
knyttet til utvikling
av nye tjenester
og produkter,
utvikling av
nettverk, Kunstig
Intelligens (KI)
og avansert
analyse, sikring
av personopplysninger
og cybersikkerhet.
Alle forsknings-
og utviklingskostnader
i Telenor kostnadsføres
da de ikke oppfyller
kravene i IFRS
for aktivering.
Regnskapsprinsipper
Utviklingsutgifter aktiveres først når kriteriene for innregning er
oppfylt, med andre ord når det er
sannsynlig at de forventede fremtidige
økonomiske fordelene relatert til eiendelen vil tilflyte konsernet, ledelsen
har forpliktet seg til og kan demonstrere at
det er teknisk mulig å
ferdigstille eiendelen og kostnaden kan måles pålitelig. Eiendelene
amortiseres over forventet utnyttbar levetid fra tidspunktet
eiendelene er
tilgjengelige for bruk. Kostnader som påløper under
forskningsfasen av et prosjekt, samt vedlikeholds-
og opplæringskostnader kostnadsføres når
de påløper.
Utgifter
til utvikling
som ikke
oppfyller
kriteriene
for aktivering,
kostnadsføres
når de påløper.
Utgifter til
forskning og
utvikling
Utgifter
til forskning
og utvikling
innregnet
i resultatregnskapet
utgjør 177
millioner
kroner i
2022 (187
millioner
kroner i
2021). Kostnadsførte
forskning og utviklingsaktiviteter relaterer seg til utvikling
av ny teknologi, 5G-relaterte prosjekter, digitale sikkerhetstjenester
og
nettverksoptimering.
NOTE 8
Andre inntekter og andre kostnader
Inntekter og
kostnader som
ikke anses være
en del av ordinær
drift presenteres
på en egen linje
som andre inntekter
og andre kostnader.
Dette inkluderer
gevinster og
tap ved avhending
av driftsmidler
og andre anleggsmidler,
restruktureringskostnader,
tapskontrakter
og bøter inngått
i rettstvister.
Regnskapsprinsipper
Andre inntekter og andre kostnader er poster
som ikke anses som en del av den
ordinære driften. Hensikten med å presentere disse
postene på en
egen linje er å muliggjøre sammenligning av
lønnsomhet mellom perioder. Den inkluderer gevinster og tap ved
avhending av anleggsmidler som
eiendom,
anlegg og
utstyr og
immaterielle
eiendeler.
Gevinst og
tap ved
salg av datterselskaper
er også inkludert,
med mindre
salget presenteres
som avviklet virksomhet. Restruktureringskostnader er inkludert i
den grad de kvalifiserer som en restrukturering
i IAS 37. Posten inkluderer bøter
som inngås
i rettstvister,
mens oppgjør
av rettstvister
bare inkluderes
i andre
inntekter
og utgifter
når de gjelder
virksomheten
som helhet
og ikke
forventes å være gjentakende i etterfølgende perioder.
Andre inntekter
og kostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Gevinst ved
avgang av
varige driftsmidler,
bruksretteiendeler
og virksomheter
1 954
144
Annet
50
28
Sum andre inntekter
2 004
172
Tap ved avgang av varige driftsmidler, bruksretteiendeler og
virksomheter
(462)
(464)
Kostnader knyttet til nedbemanninger, tapskontrakter og annet
(800)
(1 462)
Sum andre kostnader
(1 261)
(1 926)
Andre inntekter i 2022 besto hovedsakelig av
1,7 milliarder kroner gevinst fra salg av anleggsmidler
utenfor kjernevirksomheten og 95 millioner
kroner knyttet til gevinst fra salg av
lisenser i Telenor Sverige. Andre kostnader besto hovedsakelig av kostnader
knyttet til nedbemanning (hvorav
392 millioner kroner i Telenor Norge og 180
millioner kroner i Grameenphone) og 150 millioner
kroner fra ødeleggelser av driftsmidler i en brann i
Dtac.
I 2021 besto andre kostnader hovedsakelig av bot
fra Konkurransetilsynet (788 millioner kroner), tap ved
kansellering av leieavtaler i
Dtac (138
millioner kroner) og kostnader knyttet til nedbemanninger (hvorav
338 millioner kroner i Grameenphone og 168
millioner kroner i Telenor Norge).
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 91
NOTE 9
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntektene
i Telenor inkluderer
renteinntekter
på kontanter og
kontantekvivalenter
samt kundekreditt.
Rentekostnadene
er i hovedsak
knyttet til obligasjoner,
derivater og
andre lån i
tillegg til leieforpliktelser.
Andre
vesentlige poster
er valutagevinster
og -tap samt
virkelig verdiendringer
på sikringsinstrumenter
og sikringsobjekter.
Regnskapsprinsipper
Rentekostnader knyttet til obligasjoner, sertifikater, banklån og kassekreditt
regnskapsføres til amortisert kost etter den effektive
rentemetoden.
Gevinster og tap i utenlandsk valuta oppstår
fra monetære eiendeler og forpliktelser i utenlandsk
valuta omregnet til funksjonell valuta. Alle
valutadifferanser innregnes i resultatregnskapet unntatt valutadifferanser på
lån i utenlandsk valuta og pengeposter som
gir en effektiv sikring mot
en nettoinvestering i en utenlandsk enhet. Disse
gevinstene og tapene innregnes som en separat
del av øvrige resultatelementer inntil
nettoinvesteringen avhendes eller gjøres opp, da de
innregnes i resultatregnskapet. Utbytte fra investeringer inntektsføres
når konsernets rett til å
motta betaling
er etablert
(erklært av
generalforsamlingen
eller på
annen måte)
og er klassifisert
som finansinntekter.
Finansinntekter
og finanskostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Renteinntekter på kontanter og kontantekvivalenter
290
279
Andre finansinntekter
162
137
Sum finansinntekter
452
417
Rentekostnader på finansielle forpliktelser
1)
(2 640)
(2 485)
Andre finanskostnader
(1 132)
( 498)
Sum finanskostnader
(3 772)
(2 983)
Valutagevinster
1 644
2 451
Valutatap
(5 028)
(3 521)
Netto valutagevinst (tap)
(3 384)
(1 070)
Netto verdiendring
finansielle
instrumenter
til virkelig
verdi over
resultatet
592
201
Netto verdiendring sikringsinstrumenter og sikringsobjekter
( 200)
( 44)
Netto gevinst (tap og nedskrivning) fra finansielle
eiendeler og -forpliktelser
1
7
Andre endringer
393
165
Netto finansinntekter (kostnader)
(6 312)
(3 472)
1)
Inkluderer rentekostnader på leieforpliktelser, se
note 16 for mer informasjon.
Rentekostnader
i 2022 relatert til rentebærende gjeld utgjør
1,6 milliarder kroner, en økning på 0,1 milliarder
kroner sammenlignet med 2021,
hovedsakelig relatert til høyere rentenivå. Videre utgjør
rentekostnader på leieavtaler 1,1 milliarder kroner i 2022
og 2021. Andre finanskostnader i
2022 inkluderer avsetninger for regulatoriske tvister i Bangladesh.
Netto valutatap i
2022 var 3,4 milliarder kroner, sammenlignet med et valutatap
på 1,1 milliarder kroner i 2021. Netto
valutatap i 2022 var i hovedsak
relatert til omregning av gjeldsposisjoner denominert i amerikanske dollar
benyttet til økonomisk sikring av eiendeler, gjeldsposisjoner
i
amerikanske dollar i Pakistan og samt interne gjeldsposisjoner
i singaporske dollar i Telenor-konsernet.
Netto valutatap i 2021 var i hovedsak
relatert til omregning av gjeldsposisjoner denominert i amerikanske dollar benyttet
til økonomisk sikring av eiendeler og gjeldsposisjoner i
amerikanske dollar i Pakistan.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 92
NOTE 10
Inntektsskatt
Telenor er i
en betalbar skatteposisjon
i de fleste
jurisdiksjoner.
Telenor hadde
allikevel en
netto skatteinntekt
i 2022
på 27.1 % grunnet
positiv utvikling
i en rettstvist
i Norge og realisering
av skattemessige
tap ved salg
av aksjer i
Asia.
Telenor er involvert
i flere rettstvister
og diskusjoner
knyttet til
sin skatteposisjon
der utfallet
er usikkert.
Usikre
skatteposisjoner
kan kreve betydelige
skjønn herunder
estimering av
fremtidig skattepliktig
overskudd og
vurdering
av utfallet
av betydelige
skattetvister.
Regnskapsprinsipper
Telenor baserer sin vurdering av skattepliktig inntekt
på tolkning av relevante lover og forskrifter, og
når det anses som sannsynlig at
skattebehandlingen vil opprettholdes ved et skatteettersyn.
Kortsiktige skattefordeler og skatteforpliktelser måles til det
beløp som forventes å bli
gjenvunnet eller betalt til skattemyndighetene. Utsatt skattefordel
og utsatt skatteforpliktelse er beregnet etter gjeldsmetoden
hvor utsatt skatt
innregnes på forskjellen mellom skattemessig verdi og balanseført verdi
av eiendeler og forpliktelser, inkludert fremførbare underskudd. Eiendeler
og forpliktelser ved utsatt skatt innregnes ikke på
goodwill eller på investeringer i datterselskaper, tilknyttede selskaper eller felleskontrollerte
virksomheter der tidspunktet
for reverseringen kan kontrolleres, og det er sannsynlig
at den midlertidige forskjellen ikke vil bli reversert i
overskuelig fremtid. Utsatt skattefordel innregnes kun i den
grad det er mer sannsynlig enn ikke at
skattefordel vil bli utnyttet. Utsatt skattefordel og
utsatt skatteforpliktelse
utlignes når
det er en
juridisk håndhevbar
rett, konsernet
er i stand
til og har
til hensikt
å gjøre opp
på nettobasis.
Vedtatte
skattesatser ved utgangen av rapporteringsperioden og udiskonterte
beløp benyttes. En endring i utsatt skattefordel og
skatteforpliktelse på grunn
av endring i skattesatser resultatføres, med unntak
av poster som tidligere ble innregnet i øvrige resultatelementer
eller direkte i egenkapitalen. Det
avsettes utsatt
skatt for
ikke utdelt
overskudd
i datterselskaper
når utdeling
forventes
i overskuelig
fremtid.
Det er avsatt
utsatt skatt
for ikke
utdelt
overskudd i tilknyttede selskaper da tidspunktet for reversering
av de midlertidige forskjellene ikke kan kontrolleres av
konsernet.
Sentrale vurderinger
og estimater
Omfattende vurderinger kreves ved analyse av usikre
skattefordeler, som fremførbare underskudd. En slik vurdering
kan omfatte vurdering av
skattepliktig overskudd i fremtidige år, samt skatteplanleggingsstrategier
og eksistensen av skattepliktige midlertidige forskjeller. Enheter
med
tidligere tap trenger overbevisende bevis på at tilstrekkelig
fremtidig skattepliktig overskudd vil innvinnes før en skattefordel innregnes.
Usikkerhet
knyttet til nye transaksjoner
og hendelser og tolkning av nye skatteregler kan
også påvirke disse vurderingene.
Telenor er involvert i ulike rettssaker, tvister
og krav knyttet til sine inntektsskatteposisjoner hvor
utfallet er beheftet med betydelig usikkerhet.
Ledelsens vurdering kan
omfatte tolkning av relevante lover, forskrifter og
utfallet av lignende skattetvister i samme jurisdiksjon,
ekspertuttalelser
fra eksterne skatterådgivere og kommunikasjon med skattemyndighetene.
En skatteavsetning innregnes når et ugunstig utfall anses
som
sannsynlig, og et pålitelig estimat kan gjøres. I Norge
antas en formell avgjørelse truffet av skattemyndighetene
eller lavere domstoler å
representere det beste regnskapsmessige estimatet med mindre
sakkyndige uttalelser kan peke på feil som
klart indikerer at ligningen er feil.
Skatteavsetningen oppdateres hver gang forutsetningene endres. Skattetvister
er opplyst i denne noten dersom de
anses som vesentlige for
konsernet.
Se også note
23 Tvister
og betingede
forpliktelser.
Skattekostnad
Beløp
i millioner
kroner
2022
2021
Resultat før
skatt
10 732
13 723
Betalbar
skatt
( 411)
(5 864)
Utsatt skatt
3 325
855
Inntektsskatt
2 914
(5 008)
Betalbar
skatt
Betalbar skatt i 2022 er påvirket
av en skatteinntekt på 3,1 milliarder kroner
i Norge (se Reversering av skattekostnad for tap
på garantier til Unitech
Wireless
(India),
Reversering
av skattemessige
avsetninger
i Norge
for tap på
lån og garantier,
og korreksjoner
av betalbar
skatt for
tidligere
år) og
betalbar skatt på 2,3 milliarder kroner i
Bangladesh. Betalbar skatt i 2021 var påvirket
av bot betalt til Konkurransetilsynet for angivelig brudd
på
forbud mot misbruk av markedsmakt (se kommentarer
under vedrørende bot fra Konkurransetilsynet).
Utsatt skatt
Utsatt skatt i 2022 er i hovedsak påvirket
av 2,1 milliarder kroner i Norge, hovedsakelig
på grunn av realisering av skattemessige underskudd knyttet
til en intern juridisk restrukturering i Asia, og
1,1 milliarder kroner i Pakistan hovedsakelig
relatert til nedskrivning av anleggsmidler.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 93
Effektiv skattesats
Tabellen nedenfor viser avstemming av rapportert skattekostnad
mot forventet skattekostnad basert på nominell skattesats
i Norge på 22 %. Den
viser også de mest vesentlige komponentene i skattekostnaden.
Nærmere omtale av utvalgte linjer er gitt under
tabellen.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Skattekostnad basert på nominell skattesats i Norge 22
%
(2 361)
(3 019)
Effekt av skattesatser utenfor Norge som avviker
fra 22 %
( 625)
(1 135)
Effekt av
endrede skattesatser
13
-
Betalbar
og utsatt
skatt på
tilbakeholdt
overskudd
og utbytte
i datter-
og tilknyttede
selskaper
( 70)
( 98)
Skatteinntekter fra restrukturering i Asia
3 136
-
Tilbakeføring av skattekostnad for India-garantien for Unitech
Wireless
2 491
-
Salg av driftsmidler
utenfor kjernevirksomheten
i Sverige
356
Tilbakeføring
av skatteavsetning
i Norge knyttet
til tap
på lån og
garantier
330
-
Bot fra Konkurransetilsynet
( 173)
Øvrige poster
( 594)
( 624)
Korreksjoner av betalbar skatt for tidligere år
297
34
Årets ikke-innregnede
eiendeler
ved utsatt
skatt
( 66)
1
Endring i tidligere års ikke-innregnede eiendeler ved utsatt
skatt
6
6
Inntektsskatt
2 914
(5 008)
Effektiv skattesats i %
-27,1
36,5
Skattesatser
utenfor Norge
som avviker
fra 22 %
De største effektene er knyttet til Grameenphone Ltd.
(Bangladesh: 40 %) og Telenor Pakistan (33 %) som
har høyere nominelle skattesatser enn
den nominelle skattesatsen i Norge. Telenor Sverige (20,6
%), DNA (Finland: 20 %) og Dtac (Thailand: 20
%) har lavere nominelle skattesatser.
Effekt av endrede skattesatser
Pakistan
økte sin
nominelle
skattesats
fra 29 %
til 33 %
i 2022.
Betalbar og utsatt skatt på tilbakeholdte overskudd og utbytte i datter-
og tilknyttede selskaper
Inkluderer betalbar skatt på mottatt utbytte samt
endring i avsetning for utsatt skatt (hovedsakelig kildeskatt)
på tilbakeholdte overskudd i
utenlandske datterselskaper og tilknyttede selskaper utenfor Norge.
Det er avsatt fullt ut for utsatt
skatt på tilbakeholdt overskudd i utenlandske
datterselskaper per 31. desember både i 2022 og i
2021.
Realisering av skattemessige tap fra restrukturering i Asia
Som en del av Telenors nye strategi er det
igangsatt en intern restruktureringsprosess for å danne
et nytt holdingselskap i Singapore for alle
de
asiatiske
mobilvirksomhetene.
Telenor India
er ikke
en del av
strategien
for Asia
fremover,
og derfor
er selskapet
med eierandeler
i India overført
fra Telenor Mobile Communications AS til Telenor
Communications II AS. Et fradragsberettiget skattemessig underskudd
på 14,3 milliarder kroner
ble realisert for norske formål ved transaksjonen. Fradragsretten
er basert på en bindende forhåndsuttalelse
fra norske skattemyndigheter.
Reversering av skattekostnad
for tap på garantier til Unitech Wireless (India)
I 2012 innregnet Telenor ASA tap etter at Telenor
ASA hadde innfridd sitt garantiansvar på 10,6 milliarder
kroner for all rentebærende gjeld i Unitech
Wireless. En eiendel ved utsatt skatt på
2,5 milliarder kroner ble innregnet. I 2013 ble
virksomhetsoverdragelsen fra Unitech Wireless til Telenor India
gjennomført, og Telenor ASA fradragsførte 9,3 milliarder
kroner som skattemessig tap på garantier i skattemeldingen. I 2019
mottok Telenor ASA
et endringsvedtak fra norske skattemyndigheter som ikke
tillot fradrag for tapet, noe som
økte tidligere års betalbare inntektsskatt med 2,5
milliarder kroner i 2019. Vedtaket ble opprettholdt av Skatteklagenemnda.
Telenor ASA brakte vedtaket inn for tingretten. Den
28. mars 2022 avsa
tingretten dom i favør av Telenor ASA, og Telenor
ASA reverserte skattekostnaden med NOK 2,5 milliarder
kroner i 2022. Staten har anket dommen
til lagmannsretten, og saken er berammet til april 2023.
Salg av driftsmidler utenfor kjernevirksomheten i Sverige
Telenor Sverige solgte Open Universe og selskapets
fiber-til-hjem-tilganger (FTHT)
i segmentet single dwelling unit (SDU) til
Global Connect for et
samlet vederlag på 3 milliarder kroner. Transaksjonen ga en
salgsgevinst før skatt på 1,7 milliarder kroner.
Reversering av skattemessige avsetninger i Norge for tap på
lån og garantier
Telenor ASA krevde fradrag for tap på lån og garantier knyttet
til datterselskapet Cinclus Technology AS i 2008 med
NOK 0,5 milliarder kroner og i
2011 med NOK 0,7 milliarder kroner. Skattekontoret
nektet fradrag for 2008 ved vedtak av 21.
desember 2016, og for 2011 ved vedtak
av 21. februar
2018. Telenor ASA påklaget vedtakene. Den 6 juni
2022 besluttet Skatteklagenemnda at Telenor ASA skulle innrømmes fradrag,
og
skattekostnaden
ble derfor
reversert
med ytterligere
NOK 0,3 milliarder
kroner i
2022.
Bot fra Konkurransetilsynet
I 2021 betalte Telenor en bot på 0.8 milliarder kroner
til Konkurransetilsynet knyttet til et vedtak fra
21. juni 2018.
Vedtaket knytter seg til angivelig
brudd på forbudet mot misbruk av dominant
posisjon relatert til en prismodell i en grossistavtale for mobilmarkedet i
perioden 2010 til 2014, se note
23 Tvister
og betingede
forpliktelser.
Øvrige poster
I 2022 er ikke-fradragsberettigede kostnader på
linje med fjoråret.
Korreksjoner av betalbar skatt for tidligere år
I 2022 er det hovedsakelig knyttet til reversering
av tidligere års løpende skatteinntekter for rør-
og gravekostnader i Norge.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 94
Fremførbare
underskudd
Fremførbare underskudd for utvalgte land utløper som
følgende per 31. desember 2022:
Beløp i millioner
kroner
Norge
Danmark
Thailand
Øvrige
Sum
2023
-
-
591
-
591
2024
-
-
999
1
1 000
2025
-
-
327
14
340
2026
-
-
516
15
531
2027
-
-
939
20
959
2028 og
senere
-
-
-
319
319
Ikke tidsbegrenset
12 484
590
379
283
13 737
Sum fremførbare underskudd
12 484
590
3 751
653
17 477
Hvorav en eiendel ved utsatt skatteeiendel ikke
er innregnet
-
154
431
542
1 127
Fremførbare underskudd hvor eiendeler ved utsatt skatt er
innregnet
12 484
436
3 320
111
16 350
Fremførbare underskudd for utvalgte land utløp som
følgende per 31. desember 2021:
Beløp i millioner
kroner
Norge
Danmark
Thailand
Øvrige
Sum
2022
-
-
139
-
139
2023
-
-
2 063
1
2 064
2024
-
-
938
1
939
2025
-
-
305
2
307
2026
-
-
700
14
714
2027 og
senere
-
-
334
334
Ikke tidsbegrenset
-
735
366
242
1 344
Sum fremførbare underskudd
-
735
4 512
594
5 841
Hvorav eiendeler ved utsatt skatt ikke er
innregnet
-
146
427
485
1 059
Fremførbare underskudd hvor eiendeler ved utsatt skatt er
innregnet
-
589
4 085
109
4 782
I 2022, økte underskudd til fremføring, med
og uten den delen som er nedskrevet, med
11,6 milliarder kroner, hovedsakelig på grunn av innregning
av 12,5 milliarder kroner fremførbare underskudd i
Norge, delvis motvirket av bruk av fremførbare underskudd
i Danmark og Thailand. I 2021, ble
underskudd til fremføring, med og uten den
delen som er nedskrevet, redusert
med henholdsvis 1,6 milliarder kroner og 1,5 milliarder
kroner på
grunn av bruk av fremførbare underskudd i
Danmark og Thailand.
Innregnet eiendel ved utsatt skatt knyttet til fremførbart underskudd
Norge, Thailand og Danmark har innregnet eiendel ved
utsatt skatt knyttet til ubenyttede fremførbare
underskudd ettersom konsernet forventer
fremtidige skattepliktige overskudd som kan avregnes mot
disse underskuddene.
Usikre skatteposisjoner
Pakistan
Telenor Pakistan har mottatt endringsvedtak fra skattemyndighetene
som gjelder fradragsrett for visse kostnader i
skattemeldingen og
motregningsrett for forskuddsskatt betalt ved innførsel av
anleggsmidler, med en eksponering på 2,1 milliarder
kroner. Telenor Pakistan er uenig i
endringsvedtakene
og har bestridt
vedtakene
som nå ligger
i ulike ankeinstanser.
Norge
I 2012 innregnet Telenor ASA tap på fordringer mot
Unitech Wireless etter at Telenor ASA hadde innfridd
sitt garantiansvar på 10,6 milliarder kroner
for all rentebærende gjeld i Unitech Wireless. En
eiendel ved utsatt skatt på 2,5 milliarder kroner
ble innregnet. I 2013 ble virksomhetsoverdragelsen
fra Unitech Wireless til Telenor India gjennomført,
og Telenor ASA fradragsførte 9,3 milliarder kroner
som skattemessig tap på fordringer i
selvangivelsen. I 2017 og 2018 mottok Telenor
ASA utkast til mulig vedtak om endring,
og konsernet har gitt opplysninger om en usikker
skatteposisjon i årsrapporten siden 2016. 22. august
2019 mottok Telenor ASA et endringsvedtak knyttet
til inntektsåret 2013, hvor fradragsretten
for tapet Telenor ASA innregnet i 2012 ble
avskåret. I etterkant av dette vedtaket innregnet
Telenor ASA en skattekostnad på 2,5 milliarder kroner
i
tredje kvartal 2019 og betalte kravet 3.
oktober 2019. Telenor ASA var uenig i skattemyndighetenes
vurdering og anket endringsvedtaket. I vedtak
mottatt 10. februar 2021 opprettholdt Skatteklagenemnda endringsvedtaket.
Telenor ASA brakte vedtaket inn for tingretten.
Den 28. mars 2022
avsa tingretten dom i favør av Telenor ASA,
og skattekostnaden ble reversert med 2,5 milliarder
kroner i 2022. Staten har anket dommen til
lagmannsretten, og ankebehandling er berammet til april
2023.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 95
Skatteeffekt
av midlertidige
forskjeller
og fremførbare
underskudd per
31. desember
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Eiendeler
ved
utsatt skatt
Forpliktelser
ved
utsatt skatt
Hvorav
eiendeler
ikke innregnet
Innregnet
I
resultat-
regnskapet
Eiendeler
ved
utsatt skatt
Forpliktelser
ved
utsatt skatt
Hvorav eiendeler
ikke innregnet
Innregnet
I
resultat-
regnskapet
Varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
1 791
(9 269)
( 142)
575
1 861
(11 885)
( 80)
618
Tilbakeholdte overskudd i utenlandske datter-
og tilknyttede selskaper
-
( 207)
-
128
-
( 344)
-
106
Langsiktige lån
4 364
( 262)
-
524
4 920
( 169)
-
( 722)
Andre langsiktige poster
761
( 994)
-
( 48)
1 262
(1 307)
-
121
Sum anleggsmidler og langsiktig gjeld
6 915
(10 733)
( 142)
1 180
8 043
(13 706)
( 80)
124
Sum omløpsmidler og kortsiktig gjeld
2 532
( 204)
-
117
2 884
( 288)
-
955
Fremførbare underskudd
3 757
-
( 229)
2 088
1 184
-
( 216)
( 241)
Nedskriving
av skatteeiendel
resultatført
( 59)
17
Utsatt skatt
resultatført
3 325
855
Totale forpliktelser/eiendeler ved utsatt skatt
13 205
(10 937)
( 371)
12 111
(13 994)
( 296)
Netto forpliktelser/eiendeler
ved utsatt
skatt
-
1 897
-
-
(2 179)
-
Hvorav eiendeler
ved utsatt
skatt
-
5 536
-
-
2 195
-
Hvorav forpliktelser ved utsatt
skatt
-
(3 639)
-
-
(4 374)
-
Reduksjonen i eiendeler og forpliktelser ved utsatt
skatt for sum anleggsmidler og langsiktig gjeld i 2022 var
henholdsvis 1,1 milliarder kroner og 3,0
milliarder kroner. Av disse er henholdsvis 1,1 milliarder
kroner og 2,4 milliarder kroner knyttet til dekonsolidering av Digi.
Samlede omløpsmidler ble
redusert med 0,7 milliarder kroner av samme
årsak. For 2021 er reduksjonen i utsatt
skattefordel hovedsakelig knyttet til reklassifiseringen av
Telenor
Myanmar
som avviklet
virksomhet.
Se også note
12 Tilgjengelig
for salg
og avviklet
virksomhet.
Endring i netto
forpliktelser/eiendeler
ved utsatt skatt
Beløp in millioner
kroner
2022
2021
Per 1. Januar
(2 179)
(1 990)
Innregnet
i resultatregnskapet
3 325
855
Innregnet
i øvrige
resultatelementer
170
( 592)
Innregnet direkte i egenkapital
( 11)
( 14)
Kjøp og salg av datterselskaper
644
9
Omregningsdifferanser
på utsatt
skatt
( 51)
64
Avviklet
virksomhet
-
( 511)
Per 31. desember
1 897
(2 179)
Innregnet i resultatregnskapet
I 2022, er endringen i beløp innregnet i resultatregnskapet
mellom 2022 og 2021 hovedsakelig knyttet
til Norge og Pakistan.
Innregnet i øvrige resultatelementer
I 2022, er endringen i beløp innregnet i øvrige
resultatelementer mellom 2022 og 2021 hovedsakelig knyttet til
tap på sikring av nettoinvesteringer.
Kjøp og salg av datterselskaper
I 2022, er endringen i beløp på Kjøp og
salg av datterselskaper mellom 2022 og 2021
knyttet
til dekonsolidering av Digi,
se note 12 Tilgjengelig for
salg og
avviklet virksomhet.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 96
NOTE 11
Resultat per aksje og utbytte
Resultat per
aksje (EPS)
på 32,09 kroner
i 2022 var i
stor grad påvirket
av gevinsten
ved nedsalget
av Digi, se
note 12.
Resultat per
aksje fra videreført
virksomhet var
7.85 kroner i
2022 sammenlignet
med 4.04 kroner
i 2021.
Telenors
utbyttepolitikk
tar sikte på
en årlig vekst
i ordinært utbytte
per aksje, der
årlig utbytte
utbetales i
to omganger. Styret
har foreslått
et utbytte
på 9,40 kroner
per aksje for
2022.
Regnskapsprinsipper
Resultat per aksje (EPS) er årsresultatet som
kan henføres til aksjonærene i Telenor ASA
delt på vektet gjennomsnitt av ordinære utestående
aksjer.
Resultat per aksje som kan henføres til
aksjonærer i Telenor ASA er beregnet basert på
følgende resultat og aksjegrunnlag:
Resultat per
aksje
Resultat
til aksjonærer
i Telenor
ASA
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Resultat fra
videreført
virksomhet
10 980
5 651
Resultat fra
avviklet
virksomhet
33 932
(4 123)
Resultat etter
skatt
44 913
1 528
.
Antall aksjer
I tusen
2022
2021
Vektet gjennomsnittlig antall aksjer ved beregning av
ordinært resultat per aksje
1399 458
1399 458
Resultat
per aksje
Beløp i kroner
2022
2021
Ordinært/Utvannet resultat per aksje fra videreført virksomhet
7,85
4,04
Ordinært/Utvannet
resultat
per aksje
fra avviklet
virksomhet
24,25
(2,95)
Ordinært/Utvannet resultat per aksje
32,09
1,09
Utbytte
Beløp i kroner
2022
2021
Ordinært
utbytte per
aksje i
kroner – utbetalt
9,30
9,00
Ordinært
utbytte per
aksje i
kroner - foreslått
av styret
9,40
9,30
I 2022 har 13,0 milliarder kroner i utbytte
blitt utbetalt og belastet egenkapitalen (12,6 milliarder kroner i
2021).
For regnskapsåret 2022 vil Telenors styre på generalforsamlingen den
10. Mai 2023 foreslå et utbytte på
9,40
kroner per aksje. Samlet utbytte er
estimert til 13,2 milliarder kroner
basert på utestående antall aksjer per 31. desember 2022.
Utbyttet vil bli delt ut i to omganger på
5,00 kroner 4,40
kroner per aksje med utbetaling i henholdsvis mai
og oktober 2023.
Utbetalt utbytte per aksje i 2022 var
9.30
kroner og i 2021 var det
9.00
kroner.
Utbetaling av
utbytte til ikke-kontrollerende
eierinteresser
i datterselskaper
I 2022 ble det utbetalt utbytte til ikke-kontrollerende
eierinteresser i datterselskaper på til sammen 3,6
milliarder kroner (1,2 milliarder kroner i Digi,
1,6 milliarder
kroner i
Grameenphone
og 0,7 milliarder
kroner i
dtac).
I 2021 ble det utbetalt utbytte til ikke-kontrollerende
eierinteresser i datterselskaper på til sammen 3,2 milliarder kroner
(1,5 milliarder kroner i Digi, 1,1
milliarder kroner i Grameenphone og 0,6 milliarder kroner i
dtac).
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 97
NOTE 12
Holdt for salg og avviklet virksomhet
Etter fusjonen
mellom Digi og
Celcom i Malaysia
i 2022 ble Telenor
ble utvannet og
Digi ble dekonsolidert
som et
datterselskap.
Historisk resultater
er re-presentert
som avviklet
virksomhet.
Etter transaksjonen
eier Telenor
33,1
prosent av
Digi,
og Digi er
et tilknyttet
selskap,
se note 35. Andre
enheter presentert
som holdt for
salg og avviklet
virksomhet inkluderer
Myanmar som ble
solgt i mars 2022
og Telenor
India som ble
solgt i 2018.
Regnskapsprinsipper
Anleggsmidler og avhendingsgrupper klassifiseres som holdt for
salg dersom deres balanseførte verdi hovedsakelig vil bli gjenvunnet gjennom
salg
i stedet for fortsatt bruk. Dette gjelder
også for situasjoner der konsernet fortsetter sin
virksomhet, men mister kontroll over driften. Anleggsmidler
og avhendingsgrupper klassifisert som holdt for salg
måles til det laveste av balanseført verdi og
virkelig verdi fratrukket salgskostnader og
presenteres
separat som
eiendeler
holdt for
salg og gjeld
holdt for
salg i balansen.
Kriteriene for klassifisering holdt for salg anses
kun oppfylt når salget er overveiende sannsynlig,
og eiendelen eller avhendingsgruppen er
tilgjengelig for umiddelbart salg i sin nåværende
tilstand. Handlinger som kreves for å fullføre salget bør
indikere at det er usannsynlig at vesentlige
endringer i planen vil bli gjort eller at planen
om salg vil bli trukket tilbake. I
tillegg må ledelsen forplikte seg til planen, og må forventes
at salget
gjennomføres
innen ett
år.
Driftsmidler og immaterielle eiendeler avskrives eller amortiseres ikke
når de er klassifisert som holdt for salg.
Egenkapitalmetoden avvikles for
tilknyttede
selskaper
klassifisert
som holdes
for salg.
En avhendingsgruppe kvalifiserer som avviklet virksomhet dersom den
er en kontantgenererende enhet som enten er
avhendet, eller er klassifisert
som holdt for salg, og representerer en
egen hovedvirksomhet eller geografisk virksomhetsområde. Avhendet virksomhet er
ekskludert fra
resultatet av videreført virksomhet og presenteres som
ett beløp som resultat etter skatt fra
avviklet virksomhet i resultatregnskapet. Avviklet
virksomhet er også ekskludert fra segmentrapportering.
Alle konsolideringsprosedyrer er fortsatt gjeldende, og kun
eksterne inntekter og
kostnader
vises som
avviklet
virksomhet.
Avviklet virksomhet
og eiendeler
holdt for salg
Digi
30. november 2022 ble sammenslåingen av telekommunikasjonsvirksomheten
til Celcom og Digi i Malaysia fullført.
Det nye selskapet heter
CelcomDigi. Ved ferdigstillelse utstedte Digi 3,96 milliarder
aksjer til Axiata i tillegg til en kontantbetaling på
5,4 milliarder kroner. Emisjonen
utvannet Telenors eierandel til 32,47 % og Telenor
mistet kontrollen over Digi og Digi ble dekonsolidert
og innregnet som tilknyttet selskap per 30.
november 2022. Som en del av transaksjonen
for å bringe Telenor og Axiata til
lik eierandel, kjøpte Telenor samtidig opp 73,4 millioner aksjer
fra
Axiata til et beløp på 667 millioner kroner. Telenors
eierandel etter transaksjonen er 33,1 % og
CelcomDigi er regnskapsført som et tilknyttet
selskap.
Gevinsten som er innregnet på tidspunktet for
tap av kontroll over Digi utgjør 32,7 milliarder kroner.
Gevinsten er basert på en markedsverdi av
den
sammenslåtte enheten per åpning 1. desember 2022,
som var 34,1 milliarder kroner for Telenors eierandel i
det nye selskapet CelcomDigi. På grunn
av at CelcomDigi er et børsnotert selskap og
ennå ikke har offentliggjort resultatet for fjerde
kvartal 2022, er gevinsten kombinert med
nettoinntekten fra Digi for perioden oktober og
november 2022. En gevinst på 450 millioner kroner
knyttet til akkumulerte omregningsdifferanser
og tap på 233 millioner kroner knyttet til
nettoinvesteringssikringsposter, tidligere innregnet i øvrige resultatposter, er omklassifisert
og inkludert i
gevinstberegningen. Suksesshonoraret til rådgivere på 155 millioner kroner
er tatt med i gevinstberegningen.
Før gjennomføringen av transaksjonen skaffet Digi midler
gjennom eksterne lån for å finansiere kontantbetalingen til
Axiata. Dette gjenspeiles som
en betydelig kontantstrøm i Telenors konsoliderte kontantstrøm som
finansieringsaktiviteter. Ettersom Telenor mistet kontrollen over Digi,
fraregnes kontantbeholdningen under investeringsaktiviteter i kontantstrømoppstillingen. Fraregnet kontantbeholdning
på 6,4 milliarder kroner
inkluderer
finansieringen
for betaling
til Axiata
på 5,4 milliarder
kroner.
Resultatet Digi presentert som avviklet virksomhet er
som følger:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Inntekter
12 362
13 088
EBITDA
6 026
6 473
EBIT
3 586
3 851
Resultat
før skatt
3 136
3 361
Inntektsskatt
(1 004)
( 731)
Resultat etter skatt
2 132
2 630
Gevinst (tap)
ved avhendelse
etter skatt
32 652
-
Resultat fra avviklet virksomhet - fordelt til aksjonærer i Telenor ASA
34 784
2 630
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 98
Telenor Myanmar
Den 8. juli 2021 inngikk Telenor Group
en avtale med M1 Group om å
selge 100 prosent av mobilvirksomheten i Myanmar for et
samlet vederlag på
USD 105 millioner (ca. 920 millioner kroner),
hvorav USD 55 millioner (ca. 480 millioner kroner)
som utsatt betaling over fem år. Transaksjonen
tilsvarte en implisitt virksomhetsverdi på ca. USD 600
millioner (ca. 5,2 milliarder kroner). Den 25. mars 2022
fullførte Telenor salget av Telenor
Myanmar etter regulatorisk godkjenning gitt 17. mars
2022. I tråd med salgs- og kjøpsavtalen
mottok Telenor USD 50 millioner (NOK 0,5
milliarder)
ved closing og betalte USD 4 millioner
som transaksjonskostnad. I tredje kvartal 2022 mottok
Telenor USD 28 millioner (NOK 0,3 milliarder)
fra M1
Group som sluttoppgjør av transaksjonen, som representerte
nåverdien av de resterende USD 55 millioner
i utsatt betaling. Mottatt utsatt betaling
ble innregnet i tredje kvartal 2022. Transaksjonen har påvirket
egenkapitalen til Telenor-konsernet positivt med 0,2 milliarder kroner.
Omklassifiseringen av akkumulerte tap knyttet til omregningsdifferanser
tidligere innregnet i andre inntekter og kostnader påvirket imidlertid
resultatregnskapet negativt med om lag 0,8 milliarder kroner, og
resulterte i et netto tap ved salg
på 0,6 milliarder kroner. Fraregning av
kontantbeholdningen i Telenor Myanmar og det totale mottatte
provenyet har resultert i en netto negativ
kontantstrømpåvirkning på rundt 1,4
milliarder kroner i 2022.
Telenor Myanmar ble med virkning fra andre
kvartal 2021 presentert som eiendeler holdt for salg
og avviklet virksomhet.
Resultatet for Telenor Myanmar presentert som avviklet
virksomhet er som følger:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Inntekter
1 018
4 835
EBITDA
617
2 751
EBIT
617
(5 743)
Resultat
før skatt
602
(6 185)
Inntektsskatt
( 50)
( 53)
Resultat etter skatt
553
(6 238)
Gevinst (tap)
ved avhendelse
etter skatt
( 589)
-
Resultat fra avviklet virksomhet - fordelt til aksjonærer i Telenor ASA
( 36)
(6 238)
Telenor India
Den 23. februar 2017 inngikk konsernet en avtale
med Bharti Airtel Limited (Airtel), der Airtel skulle
overta fullt eierskap av Telenor India.
Transaksjonen ble gjennomført 14. mai 2018. Eksponeringen mot
krav knyttet til perioden Telenor eide virksomheten forblir
hos Telenor. En garanti
til Airtel
ble regnskapsført
til virkelig
verdi på transaksjonens
sluttdato,
og påfølgende
endringer
i estimatet
er ført
på linjen
for avviklet
virksomhet
i
resultatregnskapet. I løpet av 2022 ble det innregnet en
tilleggsavsetning på 0,9 milliarder kroner pluss renter etter
revurdering av kravet fra
Department of Telecommunication (DoT). Se note 23
for ytterligere informasjon om det omtvistede beløpet og
note 40 for betalinger foretatt etter
31. desember 2022.
Oppsummering
av alle avhendingsgrupper
Resultatet for alle avhendingsgrupper inkludert Digi og
Telenor Myanmar presentert som avviklet virksomhet frem
til avhending, og etterfølgende
justeringer:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Inntekter
13 380
17 923
EBITDA
6 643
9 223
EBIT
4 203
(1 892)
Resultat
før skatt
3 738
(2 823)
Inntektsskatt
(1 054)
( 785)
Resultat etter skatt
2 684
(3 608)
Gevinst (tap)
ved avhendelse
etter skatt
31 248
( 515)
Resultat fra avviklet virksomhet - fordelt til aksjonærene i Telenor ASA
33 932
(4 123)
Salgsgevinsten innregnet i løpet av 2022 er hovedsakelig
knyttet til Digi som motvirkes av ytterligere avsetning og
periodisering av renter på
eksisterende
avsetning
for justert
bruttoinntekt
(AGR) mot
etterspørsel
fra Department
of Telecommunication
(DoT) i India
og tap fra
Telenor
Myanmar. Tapene ved avhending som ble regnskapsført i
2021 var hovedsakelig knyttet til Telenor India.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 99
Kontantstrøm knyttet til avviklet virksomhet presentert nedenfor
er fra eksterne transaksjoner. Derfor reflekterer ikke kontantstrømmene for
avviklet virksomhet disse virksomhetene som om de
var frittstående enheter.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Digi
Myanmar
Total
Digi
Myanmar
Total
Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter
5 451
612
6 063
5 557
2 574
8 130
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter
(7 802)
(2 122)
(9 925)
(1 465)
( 256)
(1 721)
Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter
2 922
( 186)
2 736
(2 912)
( 981)
(3 893)
Sum kontantstrøm fra avviklet virksomhet
570
(1 697)
(1 126)
1 179
1 337
2 516
Effekt av valutakursendringer på kontanter og
kontantekvivalenter
38
1
38
23
( 229)
( 207)
Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter fra avviklet
virksomhet
608
(1 696)
(1 088)
1 201
1 108
2 309
De viktigste gjeldsklassene i avhendingsgruppene klassifisert som
holdt for salg per 31. desember 2022 representerer
Telenor India med en
avsetning på 4,7 milliarder kroner. Per 31. desember 2021
er eiendeler holdt for salg på 2,2
milliarder kroner knyttet til Telenor Myanmar og
resterende 0,7 milliarder kroner til Open Universe. Forpliktelser
holdt for salg inkluderer 2,1 milliarder kroner knyttet
til Telenor Myanmar og 3,4
milliarder kroner som representerer avsetningen for Telenor India:
Beløp i millioner
kroner
31. desember
2022
31. desember
2021
Eiendeler
Varige driftsmidler
-
717
Varelager
-
13
Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
-
317
Kontanter
og kontantekvivalenter
-
1 863
Sum eiendeler
holdt for
salg
-
2 910
Gjeld
Langsiktig gjeld
-
23
Kortsiktig gjeld
4 735
5 557
Sum gjeld
holdt for
salg
4 735
5 580
Akkumulerte
beløp innregnet
i andre inntekter
og kostnader
De akkumulerte beløpene for avviklet virksomhet som
er innregnet i andre totalresultat i egenkapital er
som følger:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Digi
-
361
Telenor Myanmar
-
( 802)
Telenor India
( 652)
( 180)
Total gevinst
(tap)
( 652)
( 621)
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 100
NOTE 13
Kontantstrømsinformasjon
Denne noten oppsummerer
de vesentligste
kontantstrømmene
i løpet av året,
inkludert betydelige
investeringer
og
salg samt betalinger
av rentebærende
gjeld og leasing
forpliktelser.
Regnskapsprinsipper
Konsernet presenterer kontantstrømoppstillingen i henhold til den indirekte
metoden. Innbetalinger og utbetalinger vises separat for
investerings-
og finansieringsaktiviteter, mens operasjonelle aktiviteter inkluderer både kontant- og
ikke-kontantlinjer. Mottatt og betalt rente og mottatt
utbytte
rapporteres som del av de operasjonelle aktivitetene.
Utbetalt utbytte fra Telenor ASA og datterselskaper
med ikke-kontrollerende eierinteresser
er inkludert under finansieringsaktiviteter. Merverdiavgift og lignende
avgifter behandles som innkreving av avgifter på vegne
av myndighetene, og
rapporteres netto. Avviklet virksomhet er inkludert i kontantstrømoppstillingen,
mens informasjon om kontantstrømmer fra operasjonelle,
finansierings-
og investeringsaktiviteter
fra avviklet
virksomhet
vises i note
12.
Endringer i
netto driftsrelatert
arbeidskapital
Endringer i netto driftsrelatert arbeidskapital inkluderer endringer i kundefordringer
og leverandørgjeld relatert til operasjonelle aktiviteter, og
varelager.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Varelager
( 186)
( 319)
Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
(1 377)
392
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
174
831
Endringer i netto driftsrelatert arbeidskapital
(1 389)
905
Varige driftsmidler
og immaterielle
eiendeler – avstemming
tilganger og
utbetalinger
Tabellen nedenfor forklarer forskjellen mellom tilganger og
utbetalinger ved tilgang av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Tilganger av varige driftsmidler (se note 17)
(13 789)
(14 888)
Tilganger av immaterielle eiendeler (se note 15)
(3 092)
(2 816)
Tilganger av bruksretteiendeler (se note 16)
(9 963)
(9 015)
Utbetalinger ved tilgang varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
i virksomheter under avvikling
(1 203)
( 127)
Leieforpliktelser
8 871
5 704
Endringer i estimater på fjerningsforpliktelser
( 856)
( 339)
Endringer i leverandørgjeld og forskuddsbetalinger
( 510)
1 985
Andre endringer
1 244
50
Utbetalinger ved tilgang varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
(19 298)
(19 447)
Kontantutbetalinger foretatt på, eller før, iverksettelsestidspunktet er klassifisert
som kontantutbetalinger til investeringsaktiviteter. Etterfølgende
betalinger i løpet av leieperioden er klassifisert som kontantutbetalinger til finansieringsaktiviteter.
Leieforpliktelsene på 8,9 milliarder kroner, som er
innregnet i løpet av 2022, representerer utsatte betalinger for
totale bruksretteiendeler på 10,0
milliarder kroner. Av dette ble 1,1 milliarder kroner betalt på,
eller før, iverksettelsestidspunktet, er hovedsakelig relatert til
spektrumlisenser i
Grameenphone,
Pakistan og Norge,
og er derfor klassifisert som kontantutbetalinger til
investeringsaktiviteter. Se note 16 for mer informasjon.
Leieforpliktelsene på 5,7 milliarder kroner som er
innregnet i løpet av 2021, representerer utsatte
betalinger for totale tilganger av
bruksretteiendeler på 9,0 milliarder kroner. Av dette
ble 3,3 milliarder kroner betalt på, eller
før, iverksettelsestidspunktet, hovedsakelig relatert til
spektrumlisenser i Pakistan (2,2 milliarder),
Grameenphone og Sverige, og er derfor klassifisert som
kontantutbetalinger til investeringsaktiviteter.
Se note 16 for mer informasjon.
Endringer i leverandørgjeld og forskuddsbetalinger i 2022 er hovedsakelig
relatert til endring i driftsinvesteringer i dtac og
Grameenphone.
Endringer i leverandørgjeld og forskuddsbetalinger i 2021 er hovedsakelig
relatert til reklassifisering av forskuddsbetalte driftsinvesteringer til
lisensbruksretteiendeler
i Pakistan.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 101
Tilgang og avgang
av datterselskaper,
tilknyttede selskaper
og felleskontrollerte
virksomheter
Tabellen nedenfor viser effektene på konsernets oppstilling av
finansiell stilling som følge av avgang av datterselskaper,
tilknyttede selskaper og
felleskontrollerte
virksomheter.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Salg av datterselskaper og tilknyttede selskaper
Tilknyttede
selskaper
og felleskontrollerte
virksomheter
432
( 3)
Andre anleggsmidler
15 302
12
Omløpsmidler
12 580
-
Gjeld
(24 144)
( 1)
Gevinst (tap) justert for omregningsdifferanser ved salg
1)
34 339
( 174)
Salgspris
37 916
( 166)
Hvorav uten kontantoppgjør
(34 116)
182
Salgsvederlag
i kontanter
3 798
17
Kontanter
i solgte
virksomheter
(8 460)
-
Netto kontantinnbetaling ved salg av datterselskaper og tilknyttede selskaper
(4 662)
17
1)
Justert for 0,6 milliarder kroner relatert til reklassifisering
av omregningsdifferanser fra øvrige resultatelementer
til resultatregnskapet (se note 28), er den
totale gevinsten i 2022 på 34,3 milliarder kroner i hovedsak
relatert til dekonsolidering av Digi og innregning som tilknyttet
selskap, salg av Telenor Myanmar og
salg av faste eiendeler utenfor kjernevirksomhet
i Sverige (se note 28, 35 og 12). I 2021 er det ingen
reelle avhendinger. Effektene er i hovedsak knyttet
til
justeringer av avhendingene som ble gjort i 2020.
Salg av tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter
i 2022 var hovedsakelig relatert til gevinst ved
salg av det tilknyttede selskapet
Wave Money,
se note 35.
Salg av datterselskaper i 2022 var hovedsakelig relatert
til datterselskapet Digi og innregning
som tilknyttet selskap, salg av Telenor Myanmar og
salg av faste eiendeler utenfor kjernevirksomhet i
Sverige. I 2021 var avhendingene av datterselskap i hovedsak
knyttet til avhending av
utviklingseiendommer.
Tabellen nedenfor viser effektene på konsernbalansen av tilgang
av datterselskaper, tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Kjøp av datterselskaper, tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter
Kapitalinnskudd i tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter
35 089
393
Sum kjøpspris og kapitalinnskudd
35 089
393
Hvorav uten kontantoppgjør
(34 098)
( 5)
Kontant utbetaling relatert til oppkjøp og kapitalinnskudd
( 991)
( 391)
Netto kontantutbetaling ved kjøp av datter/tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter
( 991)
( 391)
I 2022 var investeringer i tilknyttede selskaper og
felleskontrollert virksomhet i hovedsak knyttet til dekonsolidering av
Digi og innregning
som
tilknyttet selskap, Telenors kjøp av 73,4 millioner
aksjer fra Axiata og kapitalinnskudd i Telenor Microfinance
Bank Limited (“TMB”), se note 35.
I 2021 var investeringer i tilknyttede selskaper og
felleskontrollert virksomhet i hovedsak knyttet til kapitalinnskudd
i Telenor Microfinance Bank
Limited (“TMB”), se note 35.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 102
Avstemming av
rentebærende
gjeld
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Rente bærende
gjeld
Leieforpliktelser
gjeld
Totalt
Rente
bærende
gjeld
Leieforpliktel
ser gjeld
Totalt
Balanse per
1. januar
97 087
35 077
132 164
105 923
44 882
150 805
Kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter
Innbetalinger ved opptrekk av gjeld
20 956
-
20 956
26 470
-
26 470
Nedbetaling av gjeld
(21 044)
-
(21 044)
(29 399)
-
(29 399)
Nedetaling av leieforpliktelser knyttet til spektrum
-
(2 483)
(2 483)
-
(2 871)
(2 871)
Nedbetaling av øvrige leieforpliktelser
-
(5 589)
(5 589)
-
(5 955)
(5 955)
Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter
( 88)
(8 072)
(8 159)
(2 930)
(8 826)
(11 756)
Endring
som følge
av sikringsbokføring
( 585)
-
( 585)
(1 160)
-
(1 160)
Omregningsdifferanser
5 138
744
5 882
(4 915)
(2 227)
(7 142)
Netto betalte og avsatte renter
205
277
483
( 10)
353
343
Oppkjøp
-
-
-
-
-
-
Avhendelser
(10 490)
(5 359)
(15 849)
( 22)
-
( 22)
Nye leieavtaler
-
8 871
8 871
-
5 704
5 704
Terminering og revurdering av leiekontrakter
-
( 589)
( 589)
-
(4 076)
(4 076)
Klassifisert
som tilgjengelig
for salg
-
-
-
-
( 733)
( 733)
Annet
627
141
767
201
-
201
Øvrige endringer
(5 106)
4 085
(1 020)
(5 906)
( 979)
(6 885)
Balanse per
31. desember
91 893
31 091
122 984
97 086
35 077
132 164
Langsiktig
gjeld
82 724
24 417
107 141
87 811
28 101
115 911
Kortsiktig gjeld
9 169
6 674
15 843
9 276
6 977
16 253
Kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter består av opptak og nedbetaling
av lån, inkludert nedbetalinger av hovedstol på
leieforpliktelser. Netto
kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter, eksklusive nedbetalinger av leieforpliktelser,
utgjorde utbetalinger på 0,1 milliarder kroner i 2022 mot 2,9
milliarder i 2021 hovedsakelig forklart med at man ikke
utstedte noen nye obligasjoner under EMTN programmet
i 2022. For kommentarer knyttet til
leiebetalinger,
se note 30.
Tabellen nedenfor
viser betalinger
knyttet til leieavtaler:
Beløp I millioner
kroner
Klassifisering
i kontantstrømmer
2022
2021
Avdragsbetalinger
Finansieringsaktiviteter
8 072
8 826
Rentebetalinger
Operasjonelle aktiviteter
1 060
1 029
Variable leiebetalinger og leiebetalinger relatert til kortsiktige
leieavtaler og
leieavtaler
for eiendeler
med lav verdi
Operasjonelle aktiviteter
3 074
3 540
Leiebetalinger foretatt på eller i forkant av iverksettelsestidspunktet
Investeringsaktiviteter
803
1 202
Sum utgående kontantstrømmer
13 009
14 597
Avdragsbetalinger på 8,1 milliarder kroner i 2022 (8,8
milliarder kroner i 2021) inkluderer 2,5
milliarder kroner i avdrag på spektrumslisenser (2,9
milliarder kroner i 2021) og 5,6 milliarder kroner
(6,0 milliarder kroner i 2021) i avdrag knyttet
til øvrige leieavtaler. Avdragsbetalinger for
spektrumlisenser i 2022 og 2021 var hovedsakelig
knyttet til dtac, Norge og Pakistan.
Avdragsbetalinger knyttet til andre leiekontrakter var
hovedsakelig knyttet til dtac, Sweden, Digi,
Pakistan og Grameenphone in 2022 mens i
2021 i hovedsak var i dtac, Sverige,
Digi, Myanmar, Pakistan.
Rentebetalinger på 1,1 milliarder kroner i 2022 inkluderer
0,4 milliarder kroner (0,3 milliarder kroner i 2021)
rentekostnad knyttet til spektrumlisenser
og 0,7 milliarder
kroner (0,7
milliarder
kroner i
2021) til
øvrige leieavtaler.
Variable leiebetalinger og leiebetalinger relatert til kortsiktige
leieavtaler og leieavtaler med lav verdi på
3,1 milliarder kroner inkluderer
3,0 milliarder
kroner i variable leiebetalinger og 0,2 milliarder kroner i betalinger
for eiendeler med lav verdi.
Leiebetalinger
foretatt på
eller I forkant
av iverksettelsestidspunktet
på 0,8 milliarder
kroner i
2022 relaterer
seg i hovedsak
fornyelse
av
spektrumlisenser på 0,3 milliarder kroner i Norge for
båndene 2500-2690 MHz og 3400-3800
MHz og 0,3 milliarder i Grameenphone for
2.6 GHz
båndene.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 103
NOTE 14
Goodwill
Goodwill representerer
merverdier fra
virksomhetssammenslutninger
som ikke er
allokert til
andre eiendeler.
Goodwill består
av verdien av
synergier, ansatte
og andre eiendeler
som ikke kvalifiserer
for innregning
som separate
identifiserbare
eiendeler i henhold
til IFRS. Goodwill
avskrives ikke,
men testes for
verdifall sammen
med andre
eiendeler i
kontantgenererende
enheter, se note
18 for ytterligere
informasjon om
nedskrivning
av eiendeler.
Regnskapsprinsipper
Goodwill oppstår i virksomhetssammenslutninger som forskjellen mellom
vederlaget og den oppkjøpte virksomhetens identifiserbare eiendeler
og
forpliktelser på oppkjøpstidspunktet.
Eiendeler og gjeld innregnes generelt til virkelig
verdi, med unntak av anleggsmidler klassifisert som holdt
for
salg og utsatt skatt som regnskapsføres til
pålydende. Virkelig verdi av eventuelle tidligere eierandeler og ikke-kontrollerende
eierinteresser
inkluderes
også ved
fastsettelse
av goodwill.
Sentrale vurderinger
og estimater
Vurdering av virkelig verdi av eiendeler og gjeld
i en virksomhetssammenslutning innebærer normalt vesentlige vurderinger og
estimater, ettersom
verdsettelsesteknikker inkluderer forutsetninger om fremtidige inntekter, resultater, utfall av
rettslige tvister og mange andre variabler. Telenor
bruker alltid eksterne verdsettelseseksperter for å vurdere
virkelig verdi av eiendeler og forpliktelser i vesentlige
virksomhetssammenslutninger.
Videre inkluderer nedskrivningstesten av goodwill en rekke viktige vurderinger
og estimater gjort av ledelsen. Se ytterligere
beskrivelse i note 18
Nedskrivning av eiendeler.
Grunnlaget
for goodwill
Tabellen nedenfor illustrerer hvor goodwill har oppstått
og utviklingen i balanseførte verdier.
Beløp i millioner
kroner
Telenor
Sverige
dtac
Thailand
DNA
Finland
Øvrige
1)
Sum
konsern
Akkumulert kostpris
Per 1. januar 2021
6 771
3 572
17 401
1 504
29 248
Omregningsdifferanser
( 455)
( 249)
( 807)
( 7)
(1 518)
Per 31. desember 2021
6 317
3 323
16 594
1 497
27 730
Omregningsdifferanser
( 187)
241
901
4
958
Fraregnet ved avgang av datterselskaper
( 475)
-
-
( 604)
(1 079)
Per 31. desember 2022
5 655
3 564
17 495
896
27 609
Akkumulerte nedskrivninger
Per 1. januar 2021
( 278)
-
-
( 24)
( 301)
Omregningsdifferanser
19
-
-
-
19
Per 31. desember 2021
( 259)
-
-
( 24)
( 283)
Omregningsdifferanser
8
-
-
-
8
Per 31. desember 2022
( 251)
-
-
( 24)
( 275)
Regnskapsført verdi
Per 31. desember 2022
5 403
3 564
17 495
873
27 335
Per 31. desember 2021
6 057
3 323
16 594
1 473
27 448
1)
Øvrige omfatter i hovedsak Digi (Malaysia) og Telenor
Norge.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 104
NOTE 15
Immaterielle eiendeler
Det vesentligste
av immaterielle
eiendeler knytter
seg til programvare
som enten er kjøpt
separat, generert
internt
eller ervervet
gjennom virksomhetssammenslutninger.
Immaterielle
eiendeler inkluderer
også kundebaser
og
varemerker anskaffet
ved virksomhetssammenslutninger.
Regnskapsprinsipper
Immaterielle eiendeler som er kjøpt separat måles ved
førstegangsinnregning til kost når konsernet har kontroll over
eiendelen, fremtidige
økonomiske fordeler er forventet
å tilflyte konsernet og kostnaden kan måles
pålitelig. Anskaffelseskost inkluderer direkte utgifter til å anskaffe
eller utvikle eiendelen og for kvalifiserte eiendeler kapitaliseres
renter som en del av eiendelens anskaffelseskost.
Immaterielle eiendeler som inngår
i en virksomhetssammenslutning er kost målt til virkelig
verdi på transaksjonstidspunktet.
I senere perioder regnskapsføres immaterielle eiendeler
til kost fratrukket akkumulerte amortiseringer og eventuelle
nedskrivninger.
Lineære avskrivninger brukes for de fleste immaterielle eiendeler,
da
dette best reflekterer forbruket av eiendelene. Kundebaser avskrives
over forventet kundeforhold og avskrivningsmetoden baseres på
historiske
erfaringstall for frafall av kunder (churn) i de ulike
virksomhetene. Utnyttbar levetid og avskrivningsmetode for immaterielle
eiendeler med bestemt
levetid vurderes minst én gang i året. Se
note 18 for ytterligere informasjon om nedskrivninger.
Sentrale vurderinger
og estimater
Amortiseringskostnader er basert på ledelsens vurdering av avskrivningsmetode,
utnyttbar levetid og restverdi. Vurderingene kan endres med
bakgrunn i teknologisk utvikling, konkurranse, endringer i markedsforholdene,
klimaendringer og andre forhold.
Teknologisk utvikling er vanskelig å
forutse, og vurderingen av trender og
hvor hurtig endringer vil komme, kan endres
over tid.
Forventet utnyttbar levetid for eiendeler av samme type
kan variere mellom de ulike enhetene i
konsernet på grunn av faktorer som vekstrate,
markedets modenhet, historie og forventninger til utskiftning
eller overføring av eiendeler, klima, kvaliteten på komponentene
som er brukt, osv. En endring i
forventet utnyttbar levetid for eiendeler er en
estimatendring, og gjenværende avskrivningstid justeres med effekt
på fremtidige perioder. Se note 18 for
ytterligere informasjon om
nedskrivninger.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 105
Immaterielle
eiendeler
Beløp i millioner
kroner
Kunde-
base
Varemerker
1)
Program-
vare kjøpt
Program-
vare egen-
utviklet
Annet
Anlegg
under
utførelse
2)
Sum
Akkumulert kostpris
Per 1. januar 2021
2 560
6 372
19 762
4 253
2 097
1 894
36 938
Reklassifiseringer
3)
-
-
1 386
700
( 423)
(2 053)
( 391)
Tilgang
-
-
1 111
-
99
1 379
2 589
Tilgang egenutvikling
-
-
-
219
8
-
227
Omregningsdifferanser
( 114)
( 331)
( 518)
( 103)
( 92)
( 40)
(1 199)
Avgang
( 77)
-
( 871)
( 392)
( 250)
( 1)
(1 592)
Reklassifisert til eiendeler holdt for salg
-
-
( 361)
-
-
-
( 361)
Per 31. desember 2021
2 369
6 041
20 510
4 677
1 438
1 178
36 212
Reklassifiseringer
3)
-
-
1 017
415
31
(1 448)
15
Tilgang
-
-
1 129
-
36
1 819
2 984
Tilgang egenutvikling
-
-
-
99
9
-
108
Omregningsdifferanser
87
356
81
( 26)
( 21)
1
478
Avgang
-
( 158)
(2 752)
( 153)
( 378)
( 275)
(3 716)
Reklassifisert til eiendeler holdt for salg
-
-
-
-
-
-
Per 31. desember 2022
2 456
6 240
19 985
5 011
1 115
1 275
36 081
Akkumulerte av-
og nedskrivninger
Per 1. januar 2021
(1 064)
(3 086)
(16 309)
(3 552)
(1 703)
( 2)
(25 716)
Reklassifiseringer
3)
-
-
-
( 40)
230
-
190
Avskrivninger
fra videreført
virksomhet
( 247)
-
(1 955)
( 504)
( 188)
-
(2 894)
Avskrivninger fra virksomheter under
avvikling
-
-
( 184)
-
-
-
( 184)
Nedskrivninger fra virksomheter under
avvikling
-
-
( 140)
-
-
-
( 140)
Omregningsdifferanser
50
178
420
62
88
-
798
Avgang
77
-
855
383
250
2
1 569
Reklassifisert til eiendeler holdt for salg
-
-
361
-
-
-
361
Per 31. desember 2021
(1 184)
(2 907)
(16 954)
(3 651)
(1 323)
-
(26 018)
Reklassifiseringer
3)
-
-
1
-
3
-
4
Avskrivninger
fra videreført
virksomhet
( 238)
-
(1 984)
( 604)
( 70)
-
(2 898)
Avskrivninger fra virksomheter under
avvikling
-
-
( 173)
-
-
-
( 173)
Nedskrivning fra videreført virksomhet
-
-
( 29)
-
-
-
( 30)
Omregningsdifferanser
( 40)
( 189)
( 17)
10
23
-
( 214)
Avgang
-
147
2 273
138
378
-
2 936
Per 31. desember 2022
(1 463)
(2 949)
(16 884)
(4 108)
( 990)
-
(26 392)
Regnskapsført verdi
Per 31. desember 2022
993
3 291
3 101
904
125
1 275
9 689
Per 31. desember 2021
1 185
3 134
3 556
1 026
115
1 178
10 195
Avskrivningstid i antall år
3-20
-
3-7
3
3-5
-
-
1)
Varemerker regnskapsføres med ubestemt levetid.
2)
Linjene for tilgang representerer netto tilgang av anlegg
under utførelse i løpet av regnskapsåret. Anlegg
under utførelse som er regnskapsført og aktivert
i
samme regnskapsår vises som tilgang i de aktuelle
eiendelskategoriene i denne tabellen.
3)
Inneholder også reklassifiseringer til/fra linjer i oppstilling
av finansiell stilling som ikke er en del av denne
tabellen.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 106
NOTE 16
Bruksrettseiendeler
Telenor har
valgt å regnskapsføre
spektrum lisenser
som leieavtale
hvor den identifiserte
eiendelen representerer
eksklusiv tilgang
til visse frekvenser
i leieperioden.
Telenor har også
leieavtaler relaterte
til passiv infrastruktur
i
mobilnettet
som tårn og
kabler i tillegg
til tomter og
eiendommer. Se
note 29 for mer
informasjon om
leieforpliktelser.
Regnskapsprinsipper
Telenor innregner en leieforpliktelse og en tilhørende bruksretteiendel
på iverksettelsestidspunktet for leieavtalen der Telenor har rett
til å
bestemme bruken og rett til å
få praktisk talt alle de økonomiske fordelene ved bruken
av den identifiserte eiendelen i hele bruksperioden. Telenor
har valgt å regnskapsføre spektrum lisenser som
leieavtale, der den identifiserte eiendelen er eksklusiv tilgang til
frekvenser innenfor et gitt område
over hele bruksperioden. Leiebetalinger knyttet til kortsiktig leieavtaler (mindre enn
12 måneder) og leieavtaler der den underliggende
eiendelen har
lav verdi (dvs. i hovedsak leid kontorutstyr) innregnes som
en kostnad lineært over leieperioden. Unntaket for
kortsiktige avtaler benyttes ikke for
avtaler
om leie av
spektrum
lisenser eller
leieavtaler
som inneholder
en kjøpsopsjon.
Leieforpliktelser måles til nåverdien av leiebetalingene over
leieperioden og inkluderer faste betalinger, betalinger som
i all hovedsak er faste, ikke-
leie komponenter, restverdibeløp og leieinsentiver. Leiebetalingene inkluderer også utøvelseskursen for
en kjøpsopsjon, dersom Telenor med
rimelig sikkerhet vil utøve denne opsjonen og
oppsigelsesgebyr når oppsigelse er forventet. Variable leiebetalinger som
for eksempel
lisensbetalinger hvor leien er basert på inntekter
utgiftsføres løpende.
Ved beregningen av nåverdien av leiebetalingene benytter Telenor
den marginale lånerenten på iverksettelsestidspunktet dersom leieavtalens
implisitte rente ikke lett kan fastsettes. Den inkrementelle
lånerenten er basert på det respektive lands
risikofrie rente for perioden som tilsvarer
leieperioden, justert for egen kredittrisiko. Datterselskaper med
ekstern finansiering benytter den eksterne lånerenten som
tilsvarer leieperioden.
Den uoppsigelige leieperioden er grunnlaget for leieforpliktelsen, og perioder
som omfattes av opsjoner for å forlenge
eller si opp leieavtalen
inkluderes bare når det er rimelig sikkert at leieperioden
vil bli forlenget. Leieforpliktelsen måles på nytt hvis
leieperioden eller leiebetalingene
endres, eller
det er andre
endringer
i avtalen.
Betydelige
beløp betalt
på forhånd
på spektrum
og andre
leiekontrakter
innregnes
som
forskuddsbetaling
frem til
startdato.
Bruksrettseiendeler måles til anskaffelseskost fratrukket akkumulerte avskrivninger
og nedskrivninger og justert for eventuelle nye
målinger av
leieforpliktelsene. Anskaffelseskost inkluderer også estimerte kostnader Telenor
vil pådra seg knyttet til demontering og fjerning av
den
underliggende eiendelen, gjenoppretting av stedet der enheten
er plassert, eller gjenoppretting av den underliggende
eiendelen til den stand som
vilkårene i leieavtalen krever. Ikke-refunderbar merverdiavgift er inkludert som initielle
direkte kostnader. Bruksretteiendelen avskrives lineært over
den perioden som er kortest av eiendelens
utbyttbare levetid og leieperioden. Bruksrettseiendeler der det
er rimelig sikkert at Telenor vil utøve en
kjøpsopsjon ved utløpet av leieperioden, avskrives ikke.
Sentrale vurderinger
og estimater
Fastsettelse av leieperioden kan innebære betydelig skjønn for
leiekontrakter med forlengelses- eller oppsigelsesopsjoner, da man
må vurdere
hvorvidt det er rimelig sikkert at leieperioden vil
bli forlenget. Et større økonomisk perspektiv og
ikke bare kontraktsmessige termineringsbetalinger
er grunnlaget
for en slik
vurdering.
For leie
av tomter
til egne
tårn eller
leie av
tårn fra
tårnselskaper
eller andre
aktører
er det andre
momenter som
vurderes ved vurdering av leieperioden, som teknologiutvikling
og eventuelle endringer i forretningsmodeller. Basert på en
vurdering av disse
forholdene
vil leieperioden
for Telenors
leieavtaler
knyttet til
tomter og
tårn normalt
ligge innenfor
et intervall
på 4 til
7 år. Dette
innebærer
at
leieperioden for tomter og tårn med fornyelsesopsjoner
normalt skal være det lengste av uoppsigelig lease
periode eller mellom 4 til 7 år.
Enkelte
lokasjoner kan være på strategisk viktige steder, og
det kan være mer enn rimelig sikkert at lokasjonen
vil bli beholdt utover 7 år. I disse spesielle
tilfellene kan leieperioden være opptil 10 år.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 107
Bruksrettseiendeler
Bruksretteiendeler er klassifisert basert på de underliggende eiendelenes natur
som følger:
Beløp i millioner
kroner
Spektrum
lisenser
1)
Nettverk
passiv infra-
struktur
Kabler
Tomter
Bygninger
Øvrige
Sum
Akkumulert kostpris
Per 1. januar 2021
53 423
20 464
5 851
5 618
4 167
116
89 638
Tilgang
4 403
2 999
213
748
452
200
9 015
Avgang
( 93)
(1 121)
( 191)
( 453)
( 348)
( 40)
(2 246)
Reklassifiseringer
( 2)
( 326)
-
238
87
-
( 2)
Omregningsdifferanser
(2 930)
(1 405)
( 415)
( 299)
( 157)
-
(5 207)
Reklassifisert
til eiendeler
holdt for
salg
(4 563)
(4 414)
(1 403)
( 105)
( 102)
( 6)
(10 594)
Per 31. desember 2021
50 237
16 197
4 054
5 747
4 099
270
80 604
Tilgang
4 845
2 435
1 026
716
816
125
9 963
Avgang
( 766)
(1 258)
( 291)
( 507)
( 330)
( 28)
(3 180)
Avgang ved
salg av datterselskaper
(5 729)
(4 157)
( 25)
(1 271)
( 60)
( 2)
(11 243)
Reklassifiseringer
1
( 99)
( 17)
-
( 20)
-
( 135)
Omregningsdifferanser
287
133
( 160)
112
73
3
447
Per 31. desember 2022
48 875
13 251
4 586
4 797
4 579
368
76 456
Akkumulert
avskrivninger
Per 1. januar 2021
(16 264)
(5 276)
(2 272)
(1 646)
(1 321)
( 46)
(26 826)
Avskrivning - videreført virksomhet
(3 073)
(2 365)
( 481)
( 769)
( 700)
( 60)
(7 447)
Avskrivning - avviklet virksomhet
( 368)
( 871)
( 133)
( 247)
( 25)
( 2)
(1 646)
Nedskrivning - avviklet virksomhet
(2 542)
-
-
-
-
-
(2 542)
Revurdering av bruksrettseiendeler - avviklet
virksomhet
( 136)
(2 103)
( 720)
( 47)
( 40)
( 1)
(3 047)
Avgang
93
572
180
278
312
34
1 469
Reklassifiseringer
( 3)
15
( 2)
4
( 14)
-
-
Omregningsdifferanser
795
391
121
92
70
4
1 473
Reklassifisert
til eiendeler
holdt for
salg
4 543
3 651
1 150
89
88
5
9 526
Per 31. desember 2021
(16 954)
(5 986)
(2 156)
(2 247)
(1 631)
( 66)
(29 040)
Avskrivning - videreført virksomhet
(3 341)
(2 289)
( 489)
( 780)
( 723)
( 76)
(7 690)
Avskrivning - avviklet virksomhet
( 281)
( 518)
( 6)
( 219)
( 12)
-
(1 036)
Nedskrivning - videreført virksomhet
-
( 576)
( 93)
( 272)
( 22)
-
( 963)
Avgang
740
1 010
144
322
332
26
2 574
Avgang ved
salg av datterselskaper
2 869
1 748
20
530
27
2
5 195
Reklassifiseringer
( 18)
133
( 44)
-
19
-
90
Omregningsdifferanser
85
( 4)
82
( 23)
( 34)
( 2)
105
Per 31. Desember 2022
(16 900)
(6 482)
(2 540)
(2 688)
(2 043)
( 116)
(30 770)
Balanseført
verdi
Per 31. desember 2021
33 283
10 211
1 898
3 500
2 468
204
51 565
Per 31. desember 2022
31 975
6 769
2 046
2 109
2 535
251
45 686
Vektet gjennomsnittlig gjenværende leieperiode i antall år
Per 31. desember 2021
1)
-
5
7
5
9
3
-
Per 31. desember 2022
1)
-
5
7
4
9
3
-
Relaterte leieforpliktelser oppdelt etter klasse av bruksretteiendel
Per 31. desember 2021
14 760
10 134
1 460
4 499
4 024
201
35 077
Per 31. desember 2022
14 878
7 082
1 619
3 263
4 004
245
31 091
1)
Se tabellen under for oversikt over spektrumlisenser,
inkludert leieperiode.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 108
For leie av passiv nettverksinfrastruktur (leie av tårnplass
i nett og leie av deler av bygg til
egne tårn), tomter eller tårn og leie av
bygg til
kontorlokaler, utstyr og butikk, inneholder leieavtaler generelt termineringsmuligheter
eller fornyelsesmuligheter. Disse opsjonene brukes for å
begrense perioden konsernet er forpliktet til individuelle leiekontrakter
og for å maksimere operasjonell fleksibilitet når
det gjelder dynamiske
nettverkskrav. Den gjenværende uoppsigelige perioden for leiekontrakter
under passiv nettverksinfrastruktur er 3 år i
gjennomsnitt. Den
uoppsigelige leieperioden for leiekontrakter knyttet til tomter er
i gjennomsnitt 2 år, som i hovedsak er
drevet av uoppsigelige leieavtaler i Thailand.
På grunn av den forverrede makroøkonomiske situasjonen
i Pakistan foretok Telenor en nedskrivning relatert til
bruksrettseiendeler på 963
millioner kroner i 2022.
Se note 18 for ytterligere informasjon. I 2021, på
grunn av forverrede utsikter for det økonomiske
og forretningsmessige
miljøet og en forverret sikkerhets-
og menneskerettighetssituasjon foretok Telenor en nedskrivning av
bruksretteiendeler og revurderte samtidig
leieperioden for alle leieavtalene i Myanmar. Leieperioden ble begrenset
til ett år.
Tilgang
av spektrumlisenser
i 2022 var
primært
knyttet til
ytterligere
ilagt spektrumgebyr
på 1,7 milliarder
kroner i
Pakistan,
som et resultat
av
rettsavgjørelse fra Pakistans Høyesterett (Supreme Court), se
under samt note 23 for ytterligere informasjon.
I tillegg er tilgang relatert til
anskaffelse av spektrum under 3500 MHz-båndet i Norge,
2100 MHz-båndet i Danmark, og 2600 MHz-båndet
i Grammeenphone. Tilgang av
spektrumlisenser
i 2021 var
primært knyttet
til anskaffelse
av spektrum
under 1800
MHz-
og 2100
MHz-båndene
i Grameenphone,
3500 MHz-
båndet i Sverige og 3500 MHz- og 26
GHz-båndene i Danmark.
I 2022 var tilgang i nettverk passiv infrastruktur hovedsakelig
relatert til tårnleie fra tårnselskaper av Grameenphone,
fornyelse av leieavtaler relatert
til CAT-utstyr
i dtac,
plass i tårn
og deler av
bygg for
egne tårn
i Telenor
Norge og
Finland.
Tilgang av
kabler var
i hovedsak
relatert
til Sverige
og
Grameenphone. Tilgang av bygninger var i hovedsak
knyttet til Telenor Real Estate, Telenor South East Asia
Investment Pte Ltd., Telenor Sverige og
Telenor
Danmark.
Tilgang av
tomter var
i hovedsak
relatert til
tomter for
egne tårn
i dtac og
Pakistan.
I 2021 var
tilgang av
nettverk
passiv infrastruktur
hovedsakelig
relatert til
tårnleie
fra tårnselskaper
av Grameenphone,
CAT-utstyr
i dtac,
plass i
tårn
og deler av bygg for egne tårn i
Digi og Telenor Norge. Tilgang av kabler
var i hovedsak relatert til Sverige. Tilgang av
bygninger var i hovedsak
knyttet til
dtac og Telenor
Infra. Tilgang
av tomter
var i hovedsak
relatert til
tomter for
egne tårn
i dtac, Digi
og Pakistan.
For leie av spektrum er avtalene som hovedregel
uoppsigelige. Telenor har ikke vurdert perioder som dekkes av fornyelsesopsjoner
selv om det i
enkelte
avtaler eksisterer
opsjon på
fornyelse,
gitt usikkerheten
rundt vilkår
og betingelser
for fornyelse
av lisenser.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 109
Tabellen nedenfor viser spektrum lisensene som konsernet innehar
per 31. desember 2022:
Spektrum (MHz)
Båndbredde
(MHz)
Utløp av
spektrum
Telenor Norge
700
2x10
2039
800
2×10
2033
900
2×15
2033
1800
2×10 + 2×20
2028/2033
2100
2×20
2032
3500
120
2042
Telenor Sverige
700
2x10
1)
2040
800
2x10
1)
2035
900
2x6
1)
+ 2×5
2025
1800
2×20
1)
+ 2x10
1)
2027/2037
2100
2x10
1),3)
+ 2×9.8 +
5
2025
2600
2x40
2)
2025
3500
100
1)
2045
Telenor Danmark
700
2x5
4)
2040
800
2x10
4)
2034
900
2x10
4)
2034
1500
45
4)
2042
1800
2×25
4)
2032
2100
2×15 + 1×5
2022
2100
2×20
4)
2042
2600
2×20 + 10
2030
3500
140
4)
2042
26000
600
4)
2042
DNA, Finland
700
2x10
2033
800
2x10
2033
900
2x11.6
2033
1800
2x24.8
2033
2100
2x19.8
2033
2600
2x20
2029
3500
130
2033
26000
800
2033
dtac, Thailand
700
2x10
2035
900
2x5
2033
1800
2×5
2033
2100
2x15
2027
2300
60
5)
2025
26000
200
2035
Grameenphone, Bangladesh
900
2×7.4
2026
1800
2×7.4
2026
1800
2×7.2
2026
1800
2x5
2033
1800
2x0.4
2026
2100
2×10
2028
2100
2×10
2026
2600
60
2033
Telenor Pakistan
850
2x10
2031
900
2×4.8
2034
1800
2×8.8
2034
2100
2×5
2029
1)
Lisensen er tildelt Net4Mobility (felleskontrollert ordning
med Tele 2, eid 50 % av konsernet).
2)
Tele 2 og Telenor overførte deres respektive lisenser
(2x20 MHz) i 2600 MHx-båndet til Net4Mobility 2. juli
2012
3)
Telenor overførte 2x10 MHz (av 2x19,6 MHz) i 2100
MHz-båndet til Net4Mobility 25. februar 2022
4)
Lisensene er tildelt TT Netværket (felleskontrollert driftsordning
med Telia, eid 50 % av konsernet).
5)
Spektrum disponeres under kapasitetsavtalen med TOT
og er derfor ikke en del av bruksretteiendeler.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 110
Telenor Pakistans 900 MHz og 1800 MHz
spektrumlisens utløp 25. mai 2019, og fornyelsesgebyret
ble satt til 4,0 milliarder kroner (449 millioner
dollar) av Pakistan Telecommunication Authority (PTA) for en
forlengelsesperiode på 15 år. Telenor Pakistan er
uenig i vilkårene for fornyelse, i
hovedsak fornyelsesprisen. Telenor Pakistan mener at fornyelsesprisen burde
vært 2,5 milliarder kroner (291 millioner dollar),
som tilsvarer tidligere
fornyelsespris
for andre
operatører.
Som følge
av dette bestred
Telenor Pakistan
vilkår og
betingelser
knyttet til
fornyelse
av nevnte
spektrum til
Islamabad High Court. Den 19. juli 2021 avgjorde
High Court saken i Telenors disfavør. Telenor Pakistan anket
saken til Høyesterett (Supreme Court)
31. august 2021. I desember 2021 signerte Telenor
Pakistan lisensavtalen under protest mens de ventet
på Høyesteretts behandling av saken. Den
25. mai 2022, forkastet Høyesterett anken fra Telenor Pakistan.
Den endrede prisen for spektrum anses som et
variabelt vederlag som i all
hovedsak har blitt fast, og bruksrettseiendelen og
leieforpliktelsen er justert tilsvarende.
Telenor Pakistan venter fortsatt på den formelle
dommen
fra Høyesterett. Telenor Pakistan har totalt betalt
2,8 milliarder kroner (314 millioner dollar ekskl.
renter) av det krevde fornyelsesgebyret. Viser til
note 18 for
info om nedskriving
i Pakistan
som følge
av utfallet
av Høyesteretts
avgjørelse.
Leiekostnader
Tabellen nedenfor viser kostnader knyttet til leieavtaler som
er innregnet i resultatregnskapet:
Beløp I millioner
kroner
Klassifisering
i resultatregnskap
2022
2021
Avskrivningsbeløp for bruksretteiendeler
Avskrivninger og amortiseringer
7 690
7 447
Rentekostnader
på leieforpliktelser
Finanskostnader
(note 9)
1 058
1 053
Variable leiebetalinger uavhengig av en indeks eller en
rentesats
Andre kostnader
(note 6)
2 145
2 057
Variable leiebetalinger uavhengig av en indeks eller en
rentesats
Varekostnader (note 4)
141
116
Kostnader knyttet til kortsiktige leieavtaler
Andre kostnader
(note 6)
54
116
Kostnader knyttet til leieavtaler for eiendeler med lav
verdi
Andre kostnader
(note 6)
13
12
Sum
11 103
10 801
Variable
leiekostnader
på NOK 2,3
milliarder
(NOK 2,2
milliarder
i 2021) innregnet
i andre kostnader
inkluderer
1,7 milliarder
kroner (1,8
milliarder
kroner i 2021) knyttet til spektrum og 0,4 milliarder kroner
(NOK 0,3 milliarder kroner i 2021) relatert til øvrige leieavtaler.
Variable leiekostnader
knyttet til leieavtaler for spektrum avhenger i hovedsak
av inntektene, da den største andelen av
variable leiekostnader knyttet til spektrum er
basert på inntektsdeling. Variable leiekostnader knyttet til
øvrige leiekontrakter på 0,4 milliarder kroner (0,3 milliarder kroner
i 2021) representerer
energikostnader betalt til utleier som en del
av leieavtalene for enkelte mobil-siter.
Kostnadene varierer med strømforbruket på disse mobil
lokasjonene.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 111
NOTE 17
Varige driftsmidler
Det meste av
Telenor’s varige
driftsmidler
er knyttet til
investeringer
i nettverksutstyr
og infrastruktur,
herunder
basestasjoner,
kabler, fiber-
og radioutstyr.
Andre driftsmidler
inkluderer utstyr
for kabel-TV og
satellitter i
tillegg til
bygninger, tomter
og administrative
eiendeler.
Regnskapsprinsipper
Varige driftsmidler innregnes til anskaffelseskost fratrukket akkumulerte av-
og nedskrivninger. Anskaffelseskost inkluderer kapitaliserte lånerenter
for eiendeler
som kvalifiserer
for dette.
Hvis Telenor
har en juridisk
eller underforstått
forpliktelse
til å demontere,
fjerne og
tilbakeføre
en lokasjon
til sin opprinnelige stand,
innregnes en fjerningsforpliktelse
med en tilsvarende økning av det relevante
driftsmiddelet. Fjerningsforpliktelser
relaterer seg hovedsakelig til basestasjoner og installer nettverks-
og infrastrukturutstyr i tillegg til noen bygg,
se note 22 for mer informasjon.
Forventet utnyttbar levetid for eiendeler av samme
type kan variere mellom de ulike enhetene i konsernet på
grunn av faktorer som vekstrate,
markedets modenhet, historie og forventninger til utskiftning
eller overføring av eiendeler, klima og kvaliteten på komponentene som
er brukt.
Estimert utnyttbar levetid, avskrivningsmetode og restverdi vurderes
minst én gang i året. Det benyttes
lineære avskrivninger, da dette best
reflekterer forbruket av eiendelene, som ofte er tidens
gang. Restverdien anslås til null for de
fleste eiendeler, unntatt næringsbygg og biler dersom
konsernet ikke forventer å bruke disse over hele
den økonomiske levetiden.
Se note 18 for ytterligere informasjon om nedskrivningsvurderinger
av
driftsmidler.
Sentrale vurderinger
og estimater
Avskrivninger er basert på ledelsens vurdering av avskrivningsmetode,
utnyttbar levetid og restverdi. Vurderingene kan endres med
bakgrunn i
teknologisk utvikling, konkurranse, endringer i markedsforholdene, klimaendringer
og andre forhold. Teknologisk utvikling er vanskelig å forutse,
og
vurderingen av trender og hvor hurtig endringer
vil komme, kan endres over tid.
Anskaffelseskosten for driftsmidler som inkluderer estimater
av
eiendelens
fjerningsforpliktelse
kan medføre
betydelig
usikkerhet
knyttet til
hvorvidt og
når forpliktelsen
faktisk
vil måtte
betales.
Se note 22
for
mer informasjon om fjerningsforpliktelser. Klimaendringer kan potensielt føre
til ødeleggelse av eiendeler fra flom, branner eller
andre
naturkatastrofer. Klimaendringer og økt fokus på bærekraftige virksomheter kan
påvirke teknologisk utvikling, markedsforhold og økonomiske
eller juridiske rammeverk som er vesentlige forutsetninger som
legges til grunn for vurdering av levetid.
En endring i forventet utnyttbar levetid for
eiendeler er en estimatendring, og gjenværende avskrivningstid justeres
med effekt på fremtidige perioder. Se note
18 for ytterligere informasjon
om nedskrivningsvurderinger av driftsmidler.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 112
Varige driftsmidler
Beløp i millioner
kroner
Lokale
nær-
og
fjærn-
nett
Mobil-
telefon-
nett
Abonnent
-
utstyr
Sentraler
og utstyr
Radio
installa-
sjoner
Kabel-
TV
anlegg
Bygninger
Tomter
Admini-
strative
fellesinve-
steringer
Satel-
litter
Anlegg
under
utførelse
1)
Sum
Akkumulert kostpris
Per 1. januar 2021
64 248
40 324
2 651
15 785
46 725
6 502
7 229
686
11 383
5 021
6 814
207 369
Reklassifiseringer
2)
1 890
3 014
195
484
3 270
84
( 560)
3
( 106)
-
(7 839)
436
Tilgang
1 653
792
752
367
1 784
65
35
2
703
( 14)
8 749
14 888
Omregningsdifferanser
(1 187)
(1 685)
( 65)
( 403)
(1 920)
( 59)
( 127)
( 28)
( 381)
-
( 223)
(6 079)
Avgang
( 869)
(1 645)
( 504)
(1 219)
(2 271)
( 28)
( 155)
( 3)
( 872)
-
( 7)
(7 574)
Reklassifisert til eiendeler holdt for
salg
(2 064)
(1 564)
( 1)
( 484)
(3 751)
( 272)
( 36)
-
( 465)
-
( 167)
(8 804)
Per 31. desember 2021
63 671
39 236
3 028
14 530
43 837
6 293
6 386
660
10 262
5 007
7 326
200 235
Reklassifiseringer
2)
1 321
2 496
( 15)
283
2 294
34
( 548)
( 40)
702
-
(6 551)
( 24)
Tilgang
1 842
547
582
361
2 438
48
90
18
771
-
7 093
13 789
Omregningsdifferanser
542
109
( 21)
( 47)
397
( 19)
30
7
( 85)
-
39
953
Avgang
(5 420)
(8 952)
( 837)
(3 027)
(10 574)
( 371)
( 464)
( 67)
(1 945)
-
( 408)
(32 064)
Per 31. desember 2022
61 956
33 435
2 737
12 099
38 393
5 985
5 494
578
9 705
5 007
7 500
182 888
Akkumulerte av-
og nedskrivninger
Per 1. januar 2021
(40 166)
(23 439)
(1 431)
(13 642)
(28 912)
(4 252)
(4 797)
( 4)
(7 913)
(3 442)
-
(128 001)
Reklassifiseringer
2)
( 402)
( 448)
( 9)
( 2)
( 397)
-
381
1
641
-
-
( 236)
Avskrivninger - videreført
virksomhet
(2 705)
(2 924)
( 823)
( 675)
(4 289)
( 395)
( 244)
-
( 643)
( 206)
-
(12 905)
Avskrivninger – avviklet virksomhet
( 297)
( 763)
-
( 141)
( 380)
-
( 7)
-
( 103)
-
-
(1 691)
Nedskrivninger – avviklet
virksomhet
( 641)
( 817)
-
( 43)
(1 488)
-
( 15)
-
( 215)
-
( 176)
(3 395)
Omregningsdifferanser
503
935
48
325
1 180
38
74
1
227
-
-
3 331
Avgang
862
1 559
504
1 218
2 257
27
123
-
811
-
-
7 361
Reklassifisert til eiendeler holdt for
salg
1 463
1 562
1
484
3 746
135
36
-
465
-
176
8 067
Per 31. desember 2021
(41 383)
(24 335)
(1 711)
(12 475)
(28 283)
(4 447)
(4 451)
( 2)
(6 733)
(3 648)
-
(127 468)
Reklassifiseringer
2)
( 119)
( 583)
91
34
39
-
541
-
2
-
-
4
Avskrivninger - videreført
virksomhet
(2 565)
(2 724)
( 862)
( 674)
(4 353)
( 309)
( 210)
-
( 780)
( 202)
-
(12 681)
Avskrivninger – avviklet virksomhet
( 243)
( 573)
-
( 120)
( 225)
-
( 6)
-
( 65)
-
-
(1 231)
Nedskrivninger - videreført
virksomhet
( 179)
( 606)
-
( 103)
( 399)
-
( 108)
( 38)
( 77)
-
-
(1 509)
Omregningsdifferanser
( 78)
123
15
67
( 145)
14
( 17)
3
129
-
-
110
Avgang
4 234
6 259
836
2 657
9 235
369
195
-
1 762
-
-
25 546
Per 31. desember 2022
(40 332)
(22 440)
(1 631)
(10 615)
(24 132)
(4 373)
(4 056)
( 38)
(5 762)
(3 850)
-
(117 229)
Regnskapsført
verdi
Per 31. desember 2022
21 623
10 995
1 106
1 485
14 260
1 612
1 438
540
3 943
1 157
7 500
65 659
Per 31. desember 2021
22 287
14 901
1 317
2 055
15 554
1 846
1 935
658
3 529
1 359
7 326
72 767
Avskrivningstid, antall år
3)
3-30
5-20
3
3-7
5-15
3-15
5-30
-
2-10
17
-
-
1)
Linjene for Tilgang representerer netto tilgang av
anlegg under utførelse i løpet av regnskapsåret.
Anlegg under utførelse som er regnskapsført
og aktivert i
samme regnskapsår vises som Tilgang i de aktuelle
eiendelskategoriene i denne tabellen.
2)
Inneholder også reklassifiseringer til/fra linjer i oppstilling
av finansiell stilling som ikke er en del av denne
tabellen.
3)
Eiendelskategoriene som presenteres i tabellen over
er en aggregert sum av ulike eiendelskomponenter
som tilhører en bestemt kategori, og
avskrivningssatsene representerer levetidsintervallet
som allokeres til komponentene.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 113
NOTE 18
Nedskrivning av eiendeler
Telenor har
betydelige investeringer
i nettverk og
infrastruktur
som kreves for
å operere i
telekombransjen,
som
basestasjoner,
nettverk og radioutstyr.
Andre betydelige
eiendeler inkluderer
goodwill, kundebaser
og programvare.
Goodwill testes
for verdifall
årlig eller
når det foreligger
indikatorer på
verdifall.
Telenor har i
2022 nedskrevet
2,5
milliarder
kroner knyttet
til virksomheten
i Pakistan etter
en negativ dom
fra Høyesterett
i lisensfornyelsessaken.
Regnskapsprinsipper
Indikatorer for verdifall vurderes på hvert rapporteringstidspunkt
for individuelle eiendeler og kontantgenererende enheter, og
nedskrivningstesting utføres dersom noen indikatorer er identifisert.
Goodwill, immaterielle eiendeler med ubestemt utnyttbar levetid
og
immaterielle
eiendeler som
ennå ikke
er tatt i
bruk vurderes
for verdifall
årlig eller
når indikatorer
for verdifall
er identifisert.
Identifikasjon
av
Telenors viktigste kontantgenererende enheter er basert på landene
hvor Telenor driver mobil-
og fastnettvirksomhet. Kontantgenerende
enheter
kan inkludere både mobil og fastnettvirksomhet ettersom
de overvåkes og rapporteres som én driftsenhet.
Goodwill som oppstår ved oppkjøp er
allokert til den respektive kontantgenererende enheten og inkluderes
i nedskrivningstesten. Virkelig verdi benyttes i
nedskrivningstestingen når
disse er tilgjengelige, for eksempel når den kontantgenererende
enheten er et børsnotert selskap. Ved vurdering
av bruksverdi neddiskonteres de
estimerte fremtidige kontantstrømmene til nåverdi ved bruk
av en diskonteringsrente basert på vektet gjennomsnittlig kapitalkostnad
(WACC).
WACC reflekterer gjeldende markedsvurderinger av tidsverdien av penger og
risikoene som er spesifikke for eiendelen eller kontantgenererende
enheten som eiendelen tilhører. Nedskrivninger innregnes ved
å redusere balanseført verdi av goodwill først før andre
eiendeler reduseres pro rata.
Nedskrivning av goodwill reverseres ikke.
Sentrale vurderinger
og estimater
Nedskrivningsindikatorer
Vesentlig vurdering av ledelsen kreves ved vurdering av
indikatorer for verdifall på hvert rapporteringstidspunkt. Følgende faktorer
vurderes:
betydelig fall i markedsverdier; betydelig underytelse i
forhold til historiske eller anslåtte fremtidige driftsresultater; vesentlige
endringer i bruken av
eiendelene
eller strategien
for den samlede
virksomheten,
herunder
eiendeler
som besluttes
å fases ut
eller erstattes
og eiendeler
som er skadet
eller tatt ut av bruk; betydelige negative
industri-
eller økonomiske trender; betydelig tap av markedsandeler; betydelig ugunstig
politisk og/eller
regulatorisk utvikling, inkludert ugunstige rettsavgjørelser og betydelige
kostnadsoverskridelser i utviklingen av eiendeler.
Bruksverdi
Vurderingen av bruksverdi inkluderer vesentlig vurdering av ledelsen
og estimater, inkludert fastsettelse av en vektet gjennomsnittlig
kapitalkostnad (WACC), estimering av fremtidig ytelse, inntektsgenererende
kapasitet til eiendelene, marginer, priser på fremtidige fornyelser
av
spektrumlisenser, politisk og regulatorisk risiko, nødvendig vedlikeholdsinvestering,
nettverkskostnader og teknologisk utvikling, og forutsetninger
om fremtidige markedsforhold. Det er betydelige variasjoner
mellom ulike markeder med hensyn til vekst,
mobilpenetrasjon, gjennomsnittlig
inntekt per bruker (ARPU), markedsandel, inflasjon,
regulatoriske kostnader og teknologisk utvikling, noe som
resulterer i forskjeller i EBITDA-
marginer, fremtidige investeringer og langsiktige vekstforutsetninger. I noen
markeder er visse utgifter og investeringskostnader denominert
i
utenlandsk valuta og påvirket av valutasvingninger. Resesjonseffekter
og økt makroøkonomisk risiko kan påvirke estimatene for
vekst, fremtidig
ytelse og diskonteringsrenter som brukes til å
estimere gjenvinnbart beløp på eiendeler. Diskonteringsrenter påvirkes av
flere makroøkonomiske
faktorer, inkludert lånerenter, landrisiko, inflasjonsforutsetninger og valutautvikling. For
anvendte forutsetninger er det tatt hensyn til
eksterne
bevis.
Klimarelaterte risikoer
Telenor er utsatt for klimarelaterte fysiske risikoer
som mulig skade på infrastruktur og verktøy gjennom
påvirkning av mer ekstreme værhendelser
og stigende havnivåer. Klimarelaterte regulatoriske risikoer inkluderer
mulig høyere driftskostnader på grunn av økende karbonavgifter og
energi/drivstoffavgifter, samt risiko for høyere kapitalutgifter på
grunn av en nødvendig overgang mot bruk
av fornybare energiløsninger og
energieffektive nettverk. Klimarelaterte risikoer er vurdert i kontantstrømanslagene.
Sentrale forutsetninger
Kontantstrømmer
Neddiskonterte kontantstrømmodeller er brukt for å bestemme
bruksverdien for kontantgenererende enheter. Kontantstrømmene er basert
på de
siste økonomiske prognosene godkjent av ledelsen. Ledelsen
har utarbeidet kontantstrømmer basert på økonomiske prognoser
og strategiplaner
som dekker perioden 2023-2025 for DNA og Telenor
Pakistan. Kontantstrømmene utover den eksplisitte prognoseperioden er
ekstrapolert til
evigvarende ved bruk av en konstant nominell vekstrate for
å komme frem til terminalverdien. Estimatene av
bruksverdi har blitt sammenlignet med
markedsverdier og multipler for sammenlignbare selskaper i telekommunikasjonsbransjen
for rimelighetens skyld.
Vekstrater
Den forventede veksten i omsetning, EBITDA og
EBITDA-margin for en kontantgenererende enhet
er basert på historisk ytelse, forventet utvikling
i
markedet der enheten opererer og forutsetninger når
det gjelder utvikling i markedsandeler. Vekstratene brukt
i den eksplisitte prognoseperioden
konvergerer fra dagens nivå de siste årene til
det langsiktige vekstnivået i markedet der enheten opererer.
Vekstratene som brukes til å
ekstrapolere kontantstrømanslag utover den eksplisitte prognoseperioden er
ikke høyere enn gjennomsnittlig forventet langsiktig vekst
i
markedene der enhetene opererer. I perioder med
relativt lave diskonteringsrenter, kan de estimerte vekstratene som
brukes i anslagene bli
bestemt betydelig under den gjennomsnittlige forventede langsiktige veksten
observert i markedet.
Gjennomsnittlig inntekt per bruker (ARPU)
ARPU er et
mål for
gjennomsnittlig
inntekt per
abonnement
per måned,
som er en
nøkkelkomponent
når man skal
estimere
inntektsvekst.
ARPU
beregnes basert på mobilinntekter fra selskapets egne
abonnement, delt på gjennomsnittlig antall abonnementer for
den aktuelle perioden. ARPU
er estimert basert på nåværende ARPU-nivå
og forventet fremtidig markedsutvikling.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 114
EBITDA margin
1)
EBITDA-marginen er estimert
basert på nåværende marginnivå og forventet fremtidig
markedsutvikling. Vedtatte eller implementerte
operasjonelle effektivitetsprogrammer er inkludert. Endringer i resultatet av
disse initiativene kan påvirke fremtidige estimerte EBITDA-marginer.
Driftsinvesteringer (capex)1) og spektrumlisenser
Det forutsettes
på sikt
et normalisert
nivå på
capex i prosent
av inntektene
(capex/inntekter).
Endringer
i trafikkvolum
og antall
abonnement
i en
vekstfase vil påvirke fremtidig capex/inntektsforhold. Anslått capex
reflekterer nivået på capex som er nødvendig for å
opprettholde dagens drift.
Kostnader knyttet til fremtidige spektrumanskaffelser er estimert
basert på historiske nivåer av spektrumkostnader sammenlignet
med inntekter.
Inkludert i vurderingen av fremtidige
spektrumpriser. Telenor tar også hensyn til utviklingen i
naboland og mer avanserte markeder for potensielle
spektrumauksjoner i fremvoksende markeder.
Diskonteringsrenter
Diskonteringsrentene er basert på vektet gjennomsnittlig kapitalkostnad
(WACC) utledet fra metoden for kapitalprisingsmodellen (CAPM).
Kostnaden er utledet fra den vektede gjennomsnittlige
kapitalkostnaden. I økonomier der konsernet anser risikofrie avkastninger
for å være
upålitelige, er WACC-satsene som brukes
for å diskontere fremtidige kontantstrømmer basert på
en amerikansk 30-års risikofri rente, justert med
en landrisikopremie og inflasjonsdifferansen mellom USA og det aktuelle landet.
Diskonteringsrentene tar hensyn til gjeldspremien,
markedsrisikopremien,
gjeldsgrad, selskapsskattesatsen, inflasjonen og aktivabeta. For kontantgenererende
enheter i økonomier med ustabile
inflasjonsrater, benyttes rullerende diskonteringsrenter.
1)
Se side 178 for beskrivelse av alternative resultatmål.
Kontantgenererende
enheter med vesentlig
goodwill
Goodwill allokert til hver kontantstrømgenererende enhet er
vist i note 14. Gjenvinnbart beløp for
de kontantgenererende enhetene med betydelig
goodwill er fastsatt basert på følgende diskonteringssatser
og nominelle nominelle vekstrater for terminalverdier for årene 2022
og 2021:
Diskonteringsrente
etter skatt
(%)
Diskonteringsrente
før skatt
(%)
Nominell
vekst i kontantstrømmer
i terminalverdien
(%)
2022
2021
2022
2021
2022
2021
Telenor Sverige
6,7
5,0
8,5
6,4
1,9
0,0
DNA
6,8
5,0
8,5
6,3
2,3
0,75
Ved vurderingen av gjenvinnbart beløp har konsernet benyttet
estimerte kontantstrømmer etter skatt og tilsvarende diskonteringsrenter
etter
skatt. Gjenvinnbare beløp ville ikke endret seg vesentlig
dersom kontantstrømmer før skatt og diskonteringsrenter før
skatt hadde blitt brukt i
stedet.
Krigen i Ukraina har skapt en kraftig økning
i energiprisene etter mangel på forsyning, og
det er økt risiko for forsyningskjedeavbrudd på grunn
av
eskalerende handelsspenninger og sanksjoner. Risikoen knyttet til
fortsatt høye energipriser og generell inflasjon forårsaket av krigen gjenspeiles
i
prognosene som er lagt til grunn for
bruksverdiberegningen.
Nedskrivninger
i 2022 og 2021
I 2022 innregnet Telenor en nedskrivning på eiendeler
på 2,5 milliarder kroner knyttet til Telenor Pakistan som
følge av flere negative utviklingstrekk.
En betydelig økning i renter, landrisikopremie og markedspremier
påvirket den vektede gjennomsnittlige kapitalkostnaden. En økning i
energiprisene og økt global inflasjon gjorde utsiktene
for Telenor Pakistan utfordrende. Videre var en av
hovedforutsetningene i vurderingen ved
utgangen av 2021 utfallet av Høyesteretts høring knyttet
til fornyelsesgebyret for 900 MHz og 1800 MHz spektrumlisensen.
Høyesterett konkluderte
25. mai 2022 at gebyret skal forbli på nivået
fastsatt av det pakistanske teletilsynet, se note
23. I juni 2022 fullførte Telenor en vurdering
av
bruksverdi basert på neddiskonterte kontantstrømmer til Telenor
Pakistan med oppdaterte resultatanslag. Som en konsekvens
av dette ble det i
andre kvartal
2022 innregnet
en nedskrivning
på 2,5 milliarder
kroner knyttet
til eiendom,
anlegg og
utstyr, bruksretteiendel
og immaterielle
eiendeler i Telenor Pakistan-segmentet. Gjenvinnbart beløp av eiendelene ble
estimert til 5,8 milliarder kroner per 30.
juni 2022.
Nedskrivningsvurderingen, med flere scenarier, ble oppdatert ved
utgangen av 2022 og det ble ikke innregnet
ytterligere nedskrivninger. Telenor
Pakistan
er fortsatt
sensitiv
for nedskrivning.
Nedskrivningen
per eiendelsklasse
var som følger:
Beløp i millioner
kroner
2022
Varige driftsmidler
1 508
Leieavtaler
963
Immaterielle eiendeler
29
Totale nedskrivninger
2 500
Sentrale forutsetninger lagt til grunn ved beregning av
bruksverdi for Telenor Pakistan per 30. juni
2022 er angitt i tabellen nedenfor. Under
vurderingen av Telenor Pakistan ble det utarbeidet
flere scenarier knyttet til timing og nivå på
spektrumanskaffelser, investering i radioutstyr og
operasjonell effektivitet. Vurderingen var basert på en
vekting av scenarier som reflekterte de nevnte
sensitivitetene. De vektede
nøkkelforutsetningene
brukt i
scenariene
er oppsummert
nedenfor.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 115
Nøkkelforutsetninger
2022
Telenor Pakistan
Omsetningsvekst
(%) i perioden
2022-2027
1)
1,1
Vekst i EBITDA-margin (%) fra 2022-2027
1)
1,7
Vekst i EBITDA-margin (prosentpoeng) fra 2022-2027
2)
1,7
Driftsinvesteringer
i prosent
av driftsinntekter
i terminalåret
(%)
13,5
Diskonteringsrente (%)
Fra 14,5
til 18,5
Diskonteringsrente anvendt ved årsslutt 2021 (%)
Fra 11,6
til 15,3
Nominell vekst i kontantstrømmer i terminalverdien (%)
4,8
Telenor har ikke bokført noen vesentlige nedskrivninger
i 2021, bortsett fra nedskrivningen bokført for
Telenor Myanmar presentert som avviklet
virksomhet,
se note 12.
Sensitive kontantgenererende
enheter med vesentlig
goodwill
Bortsett fra DNA i Finland, mener konsernet at
ingen rimelig mulig endring i noen av
de viktigste forutsetningene brukt for nedskrivningstesting vil
føre til at balanseført verdi av kontantgenererende enheter
med betydelig goodwill overstiger gjenvinnbart beløp. Gjenvinnbart beløp
av DNA er
estimert basert på neddiskonterte kontantstrømmer fra løpende
inntektsstrømmer og estimert gjenvinnbart beløp overstiger balanseført
verdi
med om lag 9,5 milliarder kroner. Nøkkelantakelser brukt
for å bestemme gjenvinnbart beløp for DNA er
vist i tabellen nedenfor:
Nøkkelforutsetninger i 2022
DNA
Omsetningsvekst
(%) i perioden
2023-2025
1)
2,9
Omsetningsvekst (%) i året anvendt som basis
for beregning av terminalverdi
2,0
Vekst i EBITDA-margin (%) fra 2023-2025
1)
4,7
Vekst i EBITDA-margin (prosentpoeng) fra 2023-2025
2)
0,6
EBITDA-margin (%) i året
anvendt som basis for beregning av terminalverdi
37,0
Nominell vekst i kontantstrømmer i terminalverdien (%)
2,3
Driftsinvesteringer
i prosent
av driftsinntekter
i terminalåret
(%)
13,5
Diskonteringsrente (%)
6,8
1)
Representerer gjennomsnittlig årlig vekstrate i perioden.
2)
Representerer årlig vekst i perioden.
Det finske markedet har historisk sett hatt
en relativt høy vekst i abonnements-
og trafikkinntekter. Den forventede veksten i inntekter
og EBITDA
for DNA reflekterer forventninger om fortsatt oppsalg av
eksisterende kunder etter utrullingen av 5G, økt
markedsandel innen
forretningssegmentet og høyere bidrag fra verdiøkende tjenester, støttet
av DNAs historiske ytelse og eksterne informasjonskilder.
Reell BNP-
vekst i finsk økonomi forventes å være mellom
1,5-2,0 % per år på mellomlang til lang sikt,
og inflasjonen forventes å være på sammenlignbart nivå.
Driftsinvesteringer/inntekter i terminalverdi representerer normalt investeringsnivå etter 5G-utrulling
og er på linje med historiske nivåer
(eksklusive
spektrum).
Spektrumprisene
antas å være
på linje
med historiske
nivåer.
Følgende
endringer
i sentrale
forutsetninger
vil isolert
sett resultere
i at gjenvinnbart
beløp er
tilnærmet lik
balanseført
verdi. Følgeeffekter
av en
endring i én nøkkelforutsetning på andre nøkkelforutsetninger kan
forekomme. Å forutsi ethvert samspill mellom dem
innebærer betydelige
usikkerheter og vurderinger, og har derfor ikke
blitt gjort. Endringer utover de som er beskrevet
nedenfor kan føre til nedskrivning
DNA
Reduksjon i årlig omsetningsvekst i perioden 2023-2025
med 1,4 prosentpoeng
Reduksjon
i omsetningsvekst
i terminalåret
med 4,3 prosentpoeng
Reduksjon i årlig EBITDA vekst i perioden 2023-2025
med 2,8 prosentpoeng
Reduksjon
i årlig
EBITDA marginvekst
i perioden
2023 to 2025
med 1,3 prosentpoeng
Reduksjon i EBITDA margin i terminalåret med
4,2 prosentpoeng
Økning i
diskonteringsrente
med 1 prosentpoeng
Reduksjon
i nominell
vekst i kontantstrømmer
i terminalverdien
med 1,1 prosentpoeng
Økning i
driftsinvesteringer
i prosent
av driftsinntekter
i terminalåret
med 3,4
prosentpoeng
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 116
NOTE 19
Kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
Regnskapsprinsipper
Kundefordringer og andre fordringer regnskapsføres til virkelig
verdi og inkluderer direkte henførbare transaksjonskostnader og måles deretter
til
amortisert
kost ved
bruk av
effektiv
rentemetode.
Kontraktseiendeler
innregnes
når inntektene
fra kontrakter
med kunder
overstiger
mottatte
beløp, for eksempel når salg av håndsett eller
annet kundeutstyr gjenvinnes gjennom fremtidige abonnementsbetalinger. Kontraktseiendeler
overføres til kundefordringer når rettighetene til betaling
blir ubetingede, som normalt er når faktura
er utstedt. Se ytterligere informasjon i note 3
Inntekter.
Sentrale vurderinger
og estimater
Kundefordringer og kontraktseiendeler
er justert for avsetning for verdifall i henhold
til en modell for forventet tap.
En forenklet tilnærming
benyttes for å måle tapsavsetningen til et beløp
som tilsvarer forventet kredittap i levetiden. Avsetning
for forventede kredittap vurderes hver
rapporteringsperiode
og er beregnet
ved å vurdere
historiske
tapsnivå
for ulike
kundegrupper
og aldersfordeling.
Kundefordringer
og andre fordringer
Beløp i millioner
kroner
Kategori
2022
2021
Fordringer fra kontrakter med kunder
15 245
15 490
Avsetning
for forventet
tap på kundefordringer
( 894)
( 998)
Sum kundefordringer per 31. desember
FEAK
1)
14 352
14 492
Rentebærende fordringer
3)
35
1 051
Fordringer knyttet til finansielle leieavtaler
4)
458
423
Andre ikke-rentebærende fordringer
1 648
2 334
Avsetning for forventet tap på andre kortsiktige
fordringer
( 13)
( 15)
Sum andre kortsiktige fordringer per 31. desember
FEAK
1)
2 128
3 793
Kontraktseiendeler
216
362
Eiendeler varer i retur
5)
85
71
Offentlige avgifter
388
685
Forskuddsbetalinger
1 674
2 336
Sum andre kortsiktige ikke-finansielle eiendeler per 31. desember
IF
2)
2 362
3 455
Sum kundefordringer og andre kortsiktige fordringer per 31. desember
18 842
21 739
1)
FEAK: Finansielle eiendeler til amortisert kost
2)
IF: Ikke-finansielle eiendeler og forpliktelser
3)
I 2021 inkluderer beløpet den kortsiktige delen av
det utsatte salgsvederlaget fra PPF Group knyttet
til salg av aksjer
i Telenor Serbia i 2018.
4)
Se note 27 for mer informasjon.
5)
Eiendel knyttet til retten til å få produkter tilbake fra
kunden mot å gjøre opp tilbakebetalingsforpliktelser.
Per 31. desember 2022 var 3,1 milliarder kroner
(3,1 milliarder kroner per 31. desember 2021) av
kundefordringer og andre kortsiktige fordringer
relatert
til avbetalinger
på håndsett
med forfall
mer enn ett
år frem i
tid.
Spesifikasjon
av kontraktseiendeler
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Balanse per
1. januar
362
412
Nye kontraktseiendeler i perioden med fradrag for fakturerte
beløp
93
( 41)
Avhending av datterselskaper
( 263)
-
Valuta-
og andre
effekter
24
( 9)
Balanse per 31. desember
216
362
Spesifikasjon
av avsetning for
tap på fordringer
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Avsetninger per 1. januar
( 998)
(1 268)
Endring i avsetning i løpet av året - videreført
virksomhet
( 91)
111
Endring i avsetning i løpet av året - avviklet
virksomhet
77
55
Avhending av datterselskaper
131
-
Reklassifisert til eiendeler holdt for salg
-
49
Omregningsdifferanser og andre endringer
( 13)
55
Avsetninger per 31. desember
( 894)
( 998)
Årets konstaterte tap - videreført virksomhet
( 549)
( 629)
Årets konstaterte
tap - avviklet
virksomhet
( 137)
( 203)
Innbetalt på tidligere nedskrevne fordringer - videreført virksomhet
37
39
Innbetalt på tidligere nedskrevne fordringer - avviklet virksomhet
45
46
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 117
Spesifikasjon
av aldersfordeling
for kundefordringer
Forfalt på
balansedagen
i følgende
perioder:
Beløp i millioner
kroner
Regnskapsført
verdi
Ikke forfalt
på
balansedagen
mindre enn
30 dager
mellom 30
og
60 dager
mellom 61 og
90 dager
mellom 91
og
180 dager
mellom 181
og
365 dager
mer enn
365 dager
Per 31. desember 2022
Kundefordringer
15 245
12 567
1 077
263
135
324
347
532
Avsetning for forventet tap
på kundefordringer
( 894)
( 65)
( 42)
( 34)
( 45)
( 129)
( 218)
( 360)
Sum kundefordringer
14 352
12 502
1 035
229
89
194
130
172
Per 31. desember 2021
Kundefordringer
15 490
12 825
990
239
137
277
399
621
Avsetning for forventet tap
på kundefordringer
( 998)
( 101)
( 43)
( 45)
( 51)
( 135)
( 229)
( 394)
Sum kundefordringer
14 492
12 724
947
194
86
142
171
227
For kundefordringer og andre kortsiktige fordringer som ikke
er nedskrevet eller forfalt, er det på
balansedagen ingen indikasjoner på at debitor
ikke vil
være i stand
til å dekke
sine betalingsforpliktelser.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 118
NOTE 20
Kontanter og kontantekvivalenter
Regnskapsprinsipper
Kontanter og kontantekvivalenter inkluderer bankinnskudd, obligasjoner med
fast rente og sertifikater med opprinnelig løpetid på
tre måneder eller
mindre som enkelt kan konverteres til kontanter og
har ubetydelig risiko.
Kontakter og
kontantekvivalenter
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Kontanter konsernkontosystemer
2 667
4 976
Kontanter utenfor konsernkontosystemer
1)
7 262
9 777
Kontantekvivalenter
2)
-
470
Sum kontanter og kontantekvivalenter i oppstilling av finansiell stilling
9 929
15 223
Kassekreditt
(del av
kontanter
i oppstilling
av kontantstrømmer)
( 252)
( 102)
Sum kontanter og kontantekvivalenter i oppstilling av kontantstrømmer
9 677
15 121
1)
Inkluderer bundne midler i Grameenphone på 10 millioner
kroner per 31. desember 2022 (NOK 10 millioner
kroner per 31. desember 2021).
2)
Relatert til faste innskuddsplasseringer med løpetid kortere
enn 3 måneder i Telenor ASA in 2021.
Telenor har etablert cash-pool ordninger der Telenor ASA
er kontohaver og de øvrige selskapene i konsernet er
deltakere. Cash pool-ordningene
tillater netting av kontantposisjoner i konsernet. Datterselskaper
hvor Telenor eier mindre enn 90 % av
aksjene er normalt ikke deltakere i Telenor’s
cash-pool ordninger. Per 31. desember 2022
var det meste av kontanter og kontantekvivalenter
utenfor cash-pool ordningen relatert til Telenor
ASA, dtac og Grameenphone.
For 2021 var det meste av
kontanter og konantekvivalenter utenfor cash-pool
ordningen relater til Telenor ASA, dtac,
Grameenphone
og Telenor
Pakistan.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 119
NOTE 21
Pensjoner
Telenor tilbyr
flere ulike pensjonsordninger
til sine ansatte.
Den vanligste
pensjonsordningen
er den
innskuddsbaserte
ordningen hvor
det ytes innskudd
til den ansattes
individuelle
pensjonskonto.
Denne ordningen
kommer i tillegg
til pensjonsordninger
organisert av
myndighetene
som gir en grunnleggende
pensjonsrettigheter
til
skattebetalerne.
Telenor har
også ytelsesbaserte
pensjonsordninger
med fremtidige
pensjonsforpliktelser
som stort
sett er stengt
for nye medlemmer.
Regnskapsprinsipper
Innskuddsbaserte planer
En innskuddsbasert
pensjonsordning
er en type
pensjonsordning
der arbeidsgiveren
betaler regelmessig
innskudd til
den ansattes
individuelle
pensjonskonto.
Ytelsene
som den
ansatte mottar, er basert
på innskuddene
fra arbeidsgiver
og gevinster
eller tap
ved å investere
kapitalen. Innskudd
til innskuddsbaserte
pensjonsordninger
kostnadsføres i
resultatregnskapet
når de påløper.
Ytelsesbaserte planer
En ytelsesbasert
ordning er
en pensjonsordning
hvor arbeidsgiver
lover årlig
pensjon
ved pensjonering
basert på
en prosentandel
av lønnen ved
pensjonering
og den
ansattes opptjeningshistorikk,
opptjeningsår
og alder. Pensjonsforpliktelsene
fastsettes ved
å neddiskontere
estimerte fremtidige
pensjonsutbetalinger
fratrukket
virkelig verdi
av pensjonsmidlene.
Diskonteringsrenten
er basert
på renter på
selskapsobligasjoner
av høy kvalitet
i samme valuta
og med tilsvarende
løpetid som
den
tilhørende
pensjonsforpliktelsen.
Den ytelsesbaserte
forpliktelsen
beregnes årlig
av uavhengige
aktuarer ved
bruk
av en lineær
opptjeningsmodell.
Kostnader for
løpende og
tidligere opptjening
i tillegg
til ikke-rutinemessige
pensjonsoppgjør
presenteres
som lønns-
og personalkostnader,
og netto rentekostnad
innregnes
som finanskostnad
i resultatregnskapet.
Estimatendringer
inkludert
aktuarmessige
gevinster og
tap og avkastning
på pensjonsmidler
som overstiger
diskonteringsrenten,
innregnes
i totalresultatet
og reklassifiseres
ikke senere
til resultatregnskapet.
En planreduksjon
er når Telenor
er forpliktet
til å redusere
antall ansatte
i en plan
eller endre
vilkårene,
slik at de
ansatte har
rett til reduserte
ytelser eller
ikke lenger
er kvalifisert
for ytelser. Tidligere
pensjonskostnader
innregnes
i resultatregnskapet
på det tidligste
tidspunktet
for planendringen
eller avkortingen
eller når
den
relaterte restruktureringskostnaden
er innregnet.
Gevinster og
tap ved avkortninger
inngår i tjenestekostnad
og presenteres
som en del
av andre inntekter
og andre
kostnader i
resultatregnskapet.
Ytelsesbaserte
flerforetaksordninger
(som AFP-ordningen
i Norge) regnskapsføres
som innskuddsbaserte
ordninger når
det ikke er tilstrekkelig
informasjon
tilgjengelig
for å beregne
Telenors forholdsmessige
andel.
Sentrale vurderinger
og estimater
Nåverdien av
pensjonsforpliktelsene
avhenger av en
rekke aktuarmessige
forutsetninger, herunder
diskonteringsrente,
forventet lønnsvekst,
inflasjon
og
kapitalavkastning
samt demografiske
faktorer vedrørende
dødelighet,
fratredelsesrate,
uførhet og førtidspensjonering.
Forutsetninger
om alle disse
faktorene er
basert på
situasjonen
på tidspunktet
for vurderingen,
mens det forventes
at slike faktorer
vil endre
seg over de
lange periodene
det foretas pensjonsberegninger.
Eventuelle
endringer
i disse forutsetningene
vil påvirke de
beregnede
pensjonsforpliktelsene
med umiddelbar
innregning
i annen totalinntekt.
Betydelige pensjonsordninger
i Telenor
Telenor tilbyr
pensjonsordninger
for ansatte i
Norge som følger
kravene i lov
om obligatorisk
tjenestepensjon.
I tillegg yter
den norske staten
trygdeutbetalinger
til alle
pensjonerte
norske statsborgere.
Slike utbetalinger
beregnes
med referanse
til et grunnbeløp
som årlig
godkjennes
av Stortinget
(G-forskriften).
Ytelsene fastsettes
basert på
den ansattes
tjenestetid
og kompensasjon.
Kostnaden for
pensjonsordninger
kostnadsføres over
perioden
de ansatte yter
tjenester og
blir kvalifisert
til å
motta ytelser.
Telenor Pensjonskasse,
som dekker ytelsesbaserte
ordninger som
tilbys alle
ansatte i Norge,
ble stengt for
nye medlemmer
i løpet av
2006 og erstattet
av
innskuddsbaserte
ordninger
hos forsikringsselskaper.
3 575 av Telenors
ansatte var
medlemmer
av innskuddsordningen
i Norge per
31. desember
2022 (3
383 per 31.
desember
2021). I 2022
var 1 022
av Telenors ansatte
dekket av de
ytelsesbaserte
pensjonsordningene
gjennom Telenor
Pensjonskasse
(1 135 i
2021). I tillegg
utbetalte Telenor
Pensjonskasse
pensjonsytelser
til 2 516
personer i
2022 (2 475
i 2021).
Telenor Sverige har
en ytelsesbasert
ordning med
588 aktive
medlemmer
i 2022 (614
i 2021).
Ansatte i andre
selskaper
utenfor Norge
og Sverige
dekkes i det
vesentligste
gjennom innskuddsbaserte
pensjonsordninger.
De fondsbaserte
ytelsesordningene
i Norge hadde
regnskapsført
pensjonsmidler
på 858 millioner
kroner per
31. desember
2022 (618
millioner
kroner per
31.
desember
2021). Pensjonsopptjeningen
for 2022 var
på 178 millioner
kroner (174
millioner
kroner i
2021). Netto
renteinntekter
var på 15
millioner kroner
(rentekostnader
på 10 millioner
kroner i
2021).
Ledende
ansatte i Telenor
har tidligere
blitt tilbudt
tilleggspensjoner
gjennom ytelsesordninger
som ikke er
fondsbasert.
Disse ordningene
er nå stengt.
Verdien av
forpliktelsen
innregnet
i oppstilling
av finansiell
stilling var
636 millioner
kroner per
31. desember
2022 (684
millioner
kroner per
31. desember
2021).
Pensjonsopptjeningen
var på 8 millioner
kroner i 2022
(8 millioner
kroner i 2021).
Netto rentekostnader
var på 13 millioner
kroner (11
millioner
kroner i 2021).
Telenor
har ikke rett
til å benytte
pensjonsmidlene
i de fondsbaserte
ordningene
til å dekke forpliktelsene
i ordningene
som ikke er
fondsbasert.
I Norge har
Telenor en avtalefestet
ordning for
førtidspensjonering
(ny AFP). Ordningen
gir i det
aller vesentligste
alle norske
ansatte rettigheter
til en tilleggspensjon
fra fylte 62
år og ut
livet, i tillegg
til andre
pensjonsordninger.
Ordningen er
finansiert
gjennom et
samarbeid
hvor arbeidsgiverne
innen privat
sektor bidrar
med 2/3 av
finansieringen
og den norske
stat bidrar med
1/3. Premieinnbetalingene
for 2022 var
2,6
% av de ansattes
inntekt mellom
1 og 7,1
ganger folketrygdens
grunnbeløp
(G) (2,5
% for 2021).
For 2022 er
premieinnbetalingene
satt til 2,6
%. Ordningen
anses som
en ytelsesbasert
flerforetaksordning
med begrenset
finansiering,
hvor
pensjonsmidlene
ikke er separert.
Informasjonen
som kreves for
å beregne
en forholdsmessig
andel av ordningen
og regnskapsføre
ordningen som
en ytelsesbasert
ordning,
er ikke tilgjengelig
fra administrator
av ordningen.
Ordningen
blir derfor
regnskapsført
som en innskuddsordning.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 120
Ytelsesordningen
i Sverige hadde
en regnskapsført
forpliktelse
på 918 millioner
kroner per
31. desember
2022 (1 372
millioner
kroner per
31. desember
2021).
Pensjonsopptjeningen
for 2022 var
58 millioner
kroner og netto
rentekostnader
var 29 millioner
kroner (for
2021 henholdsvis
82 millioner
kroner og
21 millioner
kroner).
Diskonteringsrenten
som ble benyttet
for pensjonsberegningene
per 31. desember
2022 er 3,9
% (2,0 %
per 31. desember
2021) og fremtidig
lønnsvekst ble
satt til 3,0
% (3,0 % i
2021).
For de norske
ytelsesordningene
anvender Telenor risikotabellen
K2013 for dødelighet
og levealder
og en uføretabell
basert på
erfaringstall
i Telenor Pensjonskasse
(begge implementert
i 2013).
Den gjennomsnittlige
forventede levealder
i risikotabellene
er 88 år
for menn og
91 år for kvinner.
Tabellen nedenfor
viser
sannsynligheten
for at en ansatt
i en gitt
aldersgruppe
blir ufør eller
dør innen
ett år, samt forventet
levealder.
Død %
Uføre %
Forventet
levealder
Alder
Mann
Kvinne
Mann
Kvinne
Mann
Kvinne
40
0,1
0,0
0,1
0,1
88
92
50
0,1
0,1
0,2
0,3
88
91
60
0,4
0,3
0,8
1,2
87
91
70
1,1
0,8
-
-
88
91
80
3,8
2,6
-
-
90
92
Pensjonsmidlene
er vurdert
til virkelig
verdi per
31. desember
2022 og per
31. desember
2021. Beregningene
av de ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelsene
per 31.
desember
2022 er basert
på medlemsdata
per 20. oktober
2022 (per
20. oktober
2021).
Aktuarberegningene
av de ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelsene
ble utført
av uavhengige
aktuarer. Nåverdien av
de ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelsene,
inneværende
periodes
pensjonsopptjening
og tidligere
års pensjonsopptjening
ble beregnet
ved bruk av
en lineær
opptjeningsmodell.
Ansatte som
forlater selskapet
før pensjonsalder,
mottar en fripolise.
Telenor Pensjonskasse
forvalter noen
av disse, men
dette påvirker
ikke Telenor. Fra tidspunktet
for utstedelse
av en fripolise
er Telenor fritatt
for ytterligere
forpliktelser
overfor den
tidligere ansatte
som fripolisen
gjelder. Midler
og forpliktelser
verdsettes på
tidspunktet
for utstedelse
av fripolisene,
og fraregnes
fra pensjonsforpliktelser
og pensjonsmidler.
Endringer
i ytelsesbasert
forpliktelse
og virkelig
verdi av pensjonsmidlene
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Virkelig verdi
pensjonsmidler
Netto ytelses-
basert pensjons-
forpliktelse
Ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Virkelig verdi
pensjonsmidler
Netto ytelses-
basert pensjons-
forpliktelse
Per 1. januar
(10 432)
8 624
(1 808)
(10 231)
7 913
(2 318)
Inneværende periodes pensjonsopptjening
( 307)
-
( 307)
( 337)
-
( 337)
Tidligere
års pensjonsopptjening
-
-
-
26
-
26
Netto rentekostnad
( 227)
185
( 42)
( 189)
155
( 34)
Avviklet
virksomhet
-
-
-
-
-
-
Delsum innregnet i resultatregnskapet
( 534)
185
( 349)
( 501)
155
( 345)
Avkastning
på pensjonsmidler
(eks. netto
rentekostnad i resultatregnskapet)
-
( 632)
( 632)
-
327
327
Aktuarmessige endringer knyttet til demografiske
forutsetninger
( 31)
-
( 31)
( 10)
-
( 10)
Aktuarmessige endringer knyttet til finansielle
forutsetninger
1 421
-
1 421
( 65)
-
( 65)
Erfaringsbaserte endringer
1)
( 96)
-
( 96)
15
-
15
Delsum innregnet i øvrige resultatelementer
1 294
( 632)
661
( 61)
327
266
Tilgang og avgang ved
virksomhetssammenslutninger
( 2)
1
( 1)
( 3)
-
( 3)
Premieinnbetaling
-
323
323
-
448
449
Utbetaling av ytelser/fripoliser
380
( 304)
76
321
( 303)
18
Omregningsdifferanser
65
( 26)
39
41
84
125
Per 31. desember
(9 230)
8 171
(1 059)
(10 432)
8 624
(1 808)
Klassifisert
som:
Pensjonsforpliktelser
(1 919)
(2 429)
Andre anleggsmidler
2)
859
620
1)
Telenor har ikke
rett til å benytte pensjonsmidlene
i de fondsbaserte ordningene til å
dekke forpliktelsene i ordningene
som ikke er fondsbasert.
2)
Erfaringsbaserte endringer av ytelsesbaserte
forpliktelser er virkningene av differanser
mellom de tidligere aktuarmessige forutsetningene
og det som faktisk har inntruffet.
Forutsetninger
brukt til
å fastsette ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelser
for norske selskaper
per 31. desember
2022
2021
Diskonteringsrente
i %
3,00
1,90
Årlig lønnsvekst i %
3,00
2,50
Økning i grunnbeløp (G) i %
3,25
2,50
Fratredelsesrate i %
3,00
3,00
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 121
Forventet gjennomsnittlig gjenværende opptjeningstid
7,00
7,00
Årlig regulering
av pensjoner
i %
2,00
1,75
Telenor har benyttet
obligasjoner
med fortrinnsrett
(OMF) i det
norske markedet
som grunnlag
for å fastsette
diskonteringsrenten
per 31. desember
for både 2022
og
2021 for de
norske pensjonsordningene.
OMF er obligasjoner
med fortrinnsrett
utstedt av
kredittforetak
eid av norske
banker og er
regulert i
egen lov. Generelt
anses
obligasjoner
med rating AA
eller bedre
å være av høy
kvalitet. De
fleste OMFer
har AAA-rating.
Pensjonskostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Inneværende periodes pensjonsopptjening
( 307)
( 337)
Tidligere
års pensjonsopptjening
-
26
Netto rentekostnader
( 42)
( 34)
Netto kostnader ytelsesbaserte pensjonsordninger
( 349)
( 345)
Innskuddsbaserte pensjonsordninger
( 707)
( 709)
Totale pensjonskostnader innregnet i årets resultatregnskap
(1 056)
(1 054)
Hvorav ført
som annen
kostnad (note
8)
( 10)
19
Hvorav ført som pensjonskostnad (note 5)
(1 004)
(1 039)
Hvorav ført
som netto
rentekostnader
(note 9)
( 42)
( 34)
Sensitivitetsanalyse
Tabellen nedenfor
viser estimerte
potensielle
effekter ved en
endring i
nøkkelforutsetninger
for ytelsesbaserte
pensjonsordninger
i Norge. Estimatene
er basert
på
fakta og omstendigheter
per 31. desember
2022.
Faktiske resultater
kan i vesentlig
grad avvike fra
disse estimatene.
Beløp i millioner
kroner
Diskonterings-
rente
Årlig
lønnsvekst
Endring i
grunnbeløp
(G)
Årlig regulering
av pensjoner
Fratredelses-
rate
Endring i
% er prosentpoeng
-1 %
+1 %
-1 %
+1 %
-1 %
+1 %
-1 %
+1 %
-1 %
+1 %
Endring i:
Ytelsesbaserte pensjonsforpliktelser
1 279
( 989)
( 389)
389
89
( 132)
( 783)
936
42
( 84)
Investeringskategorier
Vektet gjennomsnittlig
fordeling av
pensjonsmidlene
i Telenor Pensjonskasse
per investeringskategori
per 31. desember
var:
2022
2021
Obligasjoner
i %
61
58
Aksjer i
%
35
36
Annet i %
4
5
Sum
100
100
Obligasjonsinvesteringene
er i instrumenter
utstedt av den
norske stat, norske
kommuner, finansinstitusjoner
og foretak.
Obligasjoner
i utenlandsk
valuta er i
hovedsak valutasikret.
Det er investert
i både norske
og utenlandske
aksjer. Det foreligger
ingen valutasikring
knyttet til investeringer
i utenlandske
aksjer. Kategorien
Annet består
primært av
investeringer
i private equity
og hedge fonds.
Fremtidige tilskudd og utbetalinger
Telenor forventer
å tilføre Telenor
Pensjonskasse
om lag 288
millioner
kroner i 2023.
Følgende tabell
viser forventet
forfallsstruktur
for utbetalinger
fra de norske
ytelsesordningene
fremover:
Beløp i millioner
kroner
Kommende 12 måneder (kommende rapporteringsperiode)
201
Mellom 2
og 5 år
906
Påfølgende 5 år
1 642
Sum forventede utbetalinger kommende 10 år
2 749
Gjennomsnittlig
varighet for
de norske ytelsesbaserte
pensjonsordningene
er ved utgangen
av rapporteringsperioden
15 år.
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 122
NOTE 22
Avsetninger og forpliktelser
Telenor setter
av for forpliktelser
som gjelder rettstvister
når de blir
sannsynlige og
beløpet kan estimeres
pålitelig.
Det settes også
av for fjerningsforpliktelser
som gjelder
infrastruktur
som opereres
av Telenor.
Øvrige avsetninger
for forpliktelser
gjelder nedbemanning
og ulike former
for tapskontrakter.
Regnskapsprinsipper
Avsetninger for fjerningsforpliktelser, nedbemanninger, tapskontrakter og rettslige
krav innregnes når det er en nåværende juridisk
eller
underforstått forpliktelse som følge av tidligere hendelser,
det er sannsynlig at det forpliktelsen må
betales og beløpet kan estimeres pålitelig.
Avsetninger måles til ledelsens beste estimat av betalingen
som kreves for å gjøre opp forpliktelsen
på rapporteringsdatoen og er neddiskontert til
nåverdi.
Fjerningsforpliktelser relaterer seg primært til basestasjoner og
installert nettverks- og infrastrukturutstyr i tillegg til
enkelte bygninger. Netto
nåverdien av fremtidig fjerningsforpliktelser neddiskonteres med en
risikofri rente før skatt ettersom risiko reflekteres
i kontantstrømmene. Ved
avsetning av en fjerningsforpliktelse innregnes et tilsvarende
beløp som en økning av det tilhørende driftsmiddelet
med påfølgende avskrivning
over eiendelens utnyttbare levetid. I etterfølgende perioder
vil renteelementet i nåverdiberegningen resultatføres som en
finanskostnad.
Etterfølgende estimatendringer av forpliktelsen som gjelder endringer
i fjerningskostnaden eller diskonteringsrenten vil ha en tilsvarende
justering
av balanseført verdi av driftsmiddelet.
Sentrale vurderinger
og estimater
Avsetningene
er estimert
basert på
en rekke
forutsetninger
og er svært
usikre. Det
er spesielt
stor usikkerhet
knyttet til
rettstvister
som kan
involvere betydelig beløp, og vurderingen av sannsynlighet og
mulig utfall inkluderer svært komplekse vurderinger gjort av
ledelsen. Videre er det
betydelig usikkerhet knyttet til tidspunktet for fjerningsforpliktelser,
ettersom fjerning og restaurering av lokasjonene vil skje
langt inn i fremtiden,
og strategi, teknologisk
utvikling, markeder og andre faktorer kan påvirke tidspunktet
for fjerning. Det er også betydelig usikkerhet knyttet
til
fjerningskostnaden på grunn av usikker fremtidig prisutvikling
og mulighet for forhandlinger om pris for
et stort antall fjerninger. Videre er det
potensielt avtaler som fritar Telenor fra sine
forpliktelser og også usikkerhet om hvorvidt restaureringen
faktisk vil finne sted. På grunn av disse
usikkerhetene kan de faktiske kostnadene for rettskrav og
fjerningsforpliktelser være vesentlig forskjellig fra dagens estimater.
Langsiktige
avsetninger
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Avsetninger for nedbemanning og tapskontrakter
334
195
Fjerningsforpliktelser
6 092
7 526
Andre avsetninger
for forpliktelser
201
250
Sum langsiktige avsetninger og forpliktelser per 31. desember
6 627
7 971
Kortsiktige
avsetninger
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Avsetninger for nedbemanning og tapskontrakter
345
416
Fjerningsforpliktelser
13
12
Andre avsetninger for forpliktelser
433
468
Sum kortsiktige avsetninger og forpliktelser per 31. desember
791
896
Utvikling i
avsetninger
Tabellen nedenfor viser utviklingen i avsetninger i 2022.
Avsetninger for rettstvister er hovedsakelig innregnet som leverandørgjeld
og annen
kortsiktig
gjeld i oppstillingen
av finansiell
stilling.
Avsetninger
gjort for
avviklet
virksomhet
er opplyst
om i note
12.
Beløp i millioner
kroner
Rettstvister
Fjerningsforpliktelser
Nedbemanning
og
tapskontrakter
Per 1. januar
3 548
7 538
611
Årets avsetninger og endringer i estimater
952
(1 056)
729
Kalkulatorisk
rentekostnad
-
147
-
Benyttet
i året
( 102)
( 175)
( 656)
Andre endringer og omregningsdifferanser
( 793)
18
( 4)
Reklassifisert
til gjeld
holdt for
salg
-
( 367)
-
Per 31. desember
3 605
6 105
679
Rettstvister
Økningen i avsetninger i løpet av 2022 inkluderer
oppdatering av avsetninger for regulatoriske tvister basert
på tilgjengelig informasjon fra utfallet
av rettssaker i Grameenphone. Se Note 23
Tvister og betingede forpliktelser for ytterligere opplysninger.
Fjerningsforpliktelser
Reduksjon i avsetningen i 2022 skyldes oppdaterte
estimater på tidspunkt for når fjerning skal skje.
Nedbemanning
Avsetning til nedbemanning omfatter om lag 570
ansatte per 31. desember 2022, og om lag
650 ansatte per 31. desember 2021.
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 123
NOTE 23
Tvister og betingede forpliktelser
Telenor er involvert
i ulike søksmål,
tvister og
krav samt har
regulatoriske
diskusjoner med
myndigheter relatert
til
dets virksomhet,
lisenser og investeringer.
Ledelsen gjør
avsetninger for
tvister når et
negativt utfall
er sannsynlig
og
beløpet kan
estimeres pålitelig.
De vesentligste
tvistene er
omtalt i denne
noten.
Regnskapsprinsipper
Juridiske
tvister er
vanligvis
betinget
i sin natur
slik at mulige
forpliktelser
avhenger
av fremtidige
forhold utenfor
selskapets
kontroll,
som for
eksempel
en rettsavgjørelse.
Avsetninger
foretas for
rettstvister
når et negativt
utfall er
sannsynlig
og et pålitelig
estimat for
å gjøre opp
tvisten kan
utarbeides. Avsetningene er basert på ledelsens beste
estimat av forventede utbetalinger målt i nåverdi.
Sentrale vurderinger
og estimater
Det er betydelig usikkerhet knyttet til å forutse
utfallet av juridiske prosesser, tvister og krav. De
potensielle forpliktelsene kan utgjøre betydelige
beløp, tvistene kan innebære komplekse vurderinger av kontrakter og
lover, samtidig at politisk risiko og landrisiko er
høy i enkelte tvister. Følgelig
kan faktiske kostnader for tvister bli vesentlig
forskjellig fra nåværende
estimater. Ledelsen vurderer sannsynligheten for et negativt resultat
og om
man i tilstrekkelig grad kan gjøre et pålitelig estimat
av tapet.
Uventede hendelser eller endringer i slike faktorer
kan kreve at ledelsen må foreta en
avsetning
for saker
som har blitt
sannsynlige
eller et pålitelig
estimat kan
utarbeides,
eller at
man må endre
en avsetning
foretatt i
tidligere
regnskapsperioder.
Betydelige
juridiske prosesser,
krav og regulatoriske
diskusjoner
Vesentlige
juridiske
prosesser,
krav og
regulatoriske
forhold er
oppsummert
nedenfor.
For noen saker
står det
spesifikt
at selskapet
har foretatt
en
avsetning.
I de saker
hvor det
ikke står noe
spesifikt
om avsetninger
så er a)
avsetninger
ikke foretatt
siden saken
er håndtert
som en betinget
forpliktelse
eller b)
det er foretatt
en avsetning,
men det
er vurdert
at å gi
opplysninger
om dette i
vesentlig grad
vil svekke
Telenor’s
posisjon i
saken. Ved å vise at en avsetning er
foretatt til motpart avslører at Telenor mener
det er sannsynlig
at utbetalinger vil skje og at beløpet kan
estimeres pålitelig. Til tross for den iboende
usikkerheten
i disse sakene er ledelsen av den oppfatning at
disse sakene, basert på tilgjengelig
informasjon,
vil bli
løst uten
at de individuelt
eller samlet
i vesentlig
grad svekker
konsernets
finansielle
posisjon.
Se note 10
for informasjon
om
usikre skatteposisjoner.
Se note 22
for informasjon
om utvikling
i avsetning
for rettstvister.
Grameenphone,
Bangladesh
BTRC-revisjonen
Reguleringsmyndigheten for telekommunikasjon i Bangladesh,
Bangladesh Telecommunication Regulatory Commission (BTRC),
har gjennom flere
år gjennomført en regulatorisk revisjon
av Grameenphone for perioden 1997 til og
med 2014. Den 2. april 2019 mottok Grameenphone et
krav fra
BTRC på betaling av 8,1 milliarder kroner (2,2 milliarder kroner
i hovedstol og 5,9 milliarder kroner i renter).
Kravet omfattet også enkelte saker som
allerede verserer for rettssystemet. Kravene er uberettiget
slik Grameenphone og Telenor ser det. I
tillegg har BTRC urettmessig og feilaktig krevd
Grameenphone for 3,9 milliarder kroner, som hovedsakelig
er relatert til rettssaker
med skattestyret i Bangladesh, National
Board of Revenue
(NBR), hvorav en allerede er løst og
de øvrige er pågående. Det totale kravet
utgjør 12,0 milliarder kroner (heretter omtalt som
«kravet»). Generelt er
kravet basert på påstander om at Grameenphone blant
annet har betalt for lite i ulike
skatter og avgifter slik som selskapsskatt, avgift på
salg av
sim-kort, merverdiavgift og vederlag til regulatøren
som andel av inntekter fra mobilvirksomheten («revenue share»).
Kravet består av 26 forhold,
hvorav 22
er knyttet
til BTRC
og ingen
avsetninger
er gjort,
basert på
Kravet som
sådan. De
øvrige fire
forhold er
relatert
til NBR hvor
Telenor og
Grameenphone tidligere har gjort avsetninger basert på
juridiske vurderinger av kravenes rettmessighet.
Den 22. juli 2019 ila BTRC operasjonelle restriksjoner
for Grameenphone ved å stoppe såkalte No
Objection Certificates (NOC) og godkjennelser på
import av
produkter,
utstyr og
tjenester.
I slutten
av august
2019 sendte
Grameenphone
både en
stevning
på fastsettelsessøksmål
til tingretten
(District Court) hvor man bestred Kravet og
en begjæring om midlertidig forføyning hvor man
ba domstolen å utsette BTRC’s suspensjon
av diverse
godkjennelser, som nevnt over, og forhindre at
BTRC inndriver Kravet. Tingretten avviste begjæringen fra Grameenphone,
som anket avgjørelsen
til høyesterett (High Court Division)
den 17. september 2019. Den 17. oktober 2019
utstedte høyesterett en midlertidig forføyning hvor retten
påla
BTRC,
for en periode på to måneder,
å ikke ta noen skritt for å inndrive
eller realisere Kravet og utsette NOC for
import på utstyr/programvare samt
godkjennelser av prisendringer, tjenester, kampanjer etc. (Høyesterettsavgjørelsen).
Høyesterettsavgjørelsen ble anket av BTRC til ankeutvalget
i
høyesterett (Appellate Division), og den 24. november
2019 besluttet ankeutvalget at høyesterettsavgjørelsen skulle opprettholdes,
hvis
Grameenphone innbetalte 1,9 milliarder kroner innen tre
måneder. I motsatt fall ville høyesterettsavgjørelsen bortfalle.
Den 20. og 24. februar 2020 besluttet
ankeutvalget at Grameenphone måtte betale 1,9 milliarder
kroner som depositum i to like avdrag
til BTRC
innen henholdsvis 24. februar 2020 og 31.
mai 2020.
Begge avdragene ble innbetalt før forfallsdato, og innregnet som finansielle
anleggsmidler (se
note 27).
Videre besluttet
ankeutvalget
at BTRC ikke
skulle legge
hindringer
i veien for
Grameenphone’s
virksomhet,
og berammet
et nytt rettsmøte
den 31.
mai 2020
for eventuelt
å foreta ytterligere
beslutninger
i saken. På
grunn av
COVID-19-situasjonen
i Bangladesh
ble rettsmøtet
utsatt, og
ingen ny
dato er satt.
BTRC har
opphevet de
operasjonelle
restriksjonene
for import
av utstyr/programvare
og godkjenninger
av tariff-
/servicepakker
etc. Det pågår
et separat
fastsettelsessøksmål
i tingretten,
hvor retten
er bedt
om å ta stilling
til kravets
rettmessighet.
BTRC
innleverte
tilsvar i
saken den
26. mai 2022.
Etter dette
har retten
bedt partene
ta stilling
til om man
ønsker en
meklingsprosess,
etter lokal
rett.
Ett av kravene fra BTRC er knyttet til
en tvist om hvordan merverdiavgift på betaling
av lisensavgift for 2G lisensen skal håndteres. Tvisten
går på
om merverdiavgift er inkludert i lisensavgiften eller ikke, og følgelig skal legges
til og betales separat. Kravet utgjør en
eksponering på 0.8 milliarder
kroner, eks. renter og straffegebyr. Grameenphone var
forpliktet til å trekke 15 % merverdiavgift fra betalingen
til BTRC, men BTRC fastsatte i
retningslinjene for lisensfornyelse at betaling skulle skje
uten noe fradrag. I 2011 tok mobiloperatørene i
Bangladesh de nye retningslinjene fra BTRC
til High Court Division i Høyesterett, hvorpå
retten påla Grameenphone å betale 100% av lisensavgiften
til BTRC, 15% merverdiavgift til NBR og
deretter kreve
rabatt for
merverdiavgift.
Kravet om
rabatt ble
imidlertid
avslått av
NBR siden
BTRC ikke
var momsregistrert.
Grameenphone,
BTRC
og NBR anket dommen til Appellate Division i
høyesterett, på ulike grunnlag.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 124
Høringen startet 26. juli 2022 og en
muntlig avgjørelse ble annonsert 10. januar 2023. Her
ble anken fra Grameenphone avvist, mens anken fra
NBR
(som utfordret Grameenphone’s
rett til rabatt for betalt merverdiavgift) ble tillatt
fremmet. Videre ble anken fra BTRC (som utfordret avgjørelsen
om at innføring av en såkalt markedsandelsfaktor
på tildeling av mobilfrekvenser i 2008 var
ulovlig) avvist.
Dette vil bli nærmere avklart når den
skriftlige dommen foreligger, hvor også Grameenphone vil
vurdere hele sakskomplekset igjen, og om nødvendig ta
ytterlige skritt.
Singapore
og Bangladesh
har inngått
en bilateral
investeringsbeskyttelsesavtale
(BIT). I
oktober 2019
sendte Telenor
Asia Pte
Ltd, et singaporsk
datterselskap av Telenor,
som er en aksjonær i Grameenphone, et
brev til presidenten i Bangladesh om å innlede diskusjoner
som et første skritt
for å løse de forhold som er
oppstått som følge av revisjonstvisten mellom Grameenphone
og BTRC gjennom BIT.
Som det fremgår over, er Telenor og
Grameenphone av den oppfatning at Kravet er
urettmessig. Grameenphone har foretatt en detaljert vurdering
og innhentet juridiske råd for alle elementene i
det mottatte Kravet. Feilene i revisjonsrapporten, den uvanlig lange
perioden som revisjonen dekker
(mer enn 20 år tilbake i tid), feilaktige
krav på vegne av tredjepart, inkludering av krav som
allerede er forlikt og avgjort eller som
allerede pågår i
rettssystemet, sammenholdt med at rettmessigheten av Kravet
ennå ikke er blitt realitetsbehandlet i noen rettslig løsningsprosess,
skaper en
betydelig
usikkerhet
om gyldigheten
av Kravet
og utfallet
av tvisten.
Skattekrav på SIM-kort (erstatningskort)
Skattekontoret for storbedrifter (Large Taxpayer Unit)) har
sendt Grameenphone tre ulike krav på i alt 1,4 milliarder
kroner (eksklusiv renter) på
manglende betaling av SIM-avgift på
utstedelse av erstatnings-SIM
kort i perioden juli 2007-juni
2015. I 2019 og 2020 kom VAT Appellate Tribunal
med avgjørelser
i Grameenphone’s
disfavør
for to av
de tre periodene
(2007 -2011
og juli 2012
- juni 2015)
hvor de opprettholdt
LTUs krav
på 1,3
milliarder kroner (eksklusiv rente). Grameenphone har anket avgjørelsene til
høyesterett (High Court Division), som har besluttet
utsettelse av
fullbyrdelsen av kravene inntil sakene er endelig avgjort.
Dtac, Thailand
Tilleggskrav på konsesjonsavgift for samtrafikk
I januar 2021 fusjonerte de to statseide
telekomselskaper i Thailand, TOT Public Company Limited (TOT) og CAT
Telecom Public Company Limited
(CAT) til National Telecom Public Company Limited (NT). Tvistene som
omtales under oppsto med CAT før fusjonen
var gjennomført, men som et
resultat
av fusjonen
er nå NT
dtac’s motpart
i disse
tvistene.
Dtac er involvert i bransjetvistesaker med NT som
knytter seg til beregning av inntektsdeling i den nå utløpte konsesjonen.
Tvistetemaet i disse
sakene er om dtac hadde rett til
å trekke påløpte samtrafikkutgifter fra samtrafikkinntekter før konsesjonsavgift ble
beregnet til NT. Siden siste del
av desember 2019, har forskjellige voldgiftspaneler kommet
med ulike avgjørelser for konsesjonsårene 16 til og
med 20 i dtacs favør og disfavør.
Som en følge
av disse
avgjørelsene
har dtac
en forpliktelse
til å betale
et totalbeløp
på ca. 5,3
milliarder
kroner, dtac
har anket
avgjørelsene
som
gikk i selskapets disfavør til Den sentrale
forvaltningsdomstolen (Central Administrative Court). Det er tilsvarende tvister
for konsesjonsårene 21 til
27 (16.
september
2011 til
15. september
2018) hvor
NT har fremmet
krav på totalt
4,5 milliarder
kroner. I
andre kvartal
2022 tillot
voldgiftstribunalet
at
NT økte kravet for konsesjonsårene 21 til 27
med 0.4 milliarder kroner, siden de samtrafikkinntekter dtac
mottok fra andre mobiloperatører var
høyere enn det som fremgikk av NTs
opprinnelige krav.
Excise tax (forbrukeravgift)
Den 11. januar 2008 fremmet NT en sak
til en voldgiftsnemd
i Thailand med krav mot dtac på omtrent
6,6 milliarder kroner, inkludert merverdiavgift
og morarenter, i konsesjonsbetalinger for perioden 16.
september 2002 til og med 15. september
2006. Grunnlaget for kravet er at
konsesjonsbetalingene er foretatt etter fradrag for forbrukeravgift. dtac
er av den oppfatning at man hadde rett
til å trekke fra denne avgiften før
betaling
ble foretatt,
med hjemmel
i beslutninger
som Ministerrådet
i Thailand
foretok i
februar 2003
samt brev
fra NT hvor
dtac ble
gitt rett til
slikt
fradrag. Den 28. mai 2012 besluttet voldgiftspanelet
å avvise NTs krav om forbrukeravgift i konsesjonsbetalingene, men
den 31. august 2012
fremmet NT kravet overfor den sentrale forvaltningsdomstolen
(Central Administrative Court) for å oppheve voldgiftsavgjørelsen.
Den 29. januar
2016 ble dtac informert av den sentrale forvaltningsdomstolen
at retten hadde avgjort saken i dtac’s
favør. NT har anket avgjørelsen til den høyeste
forvaltningsdomstolen
(Supreme
Administrative
Court). Den
10.
januar 2023
avgjorde
denne domstolen
saken med
endelig virkning
ved å
opprettholde avgjørelsen fra den sentrale forvaltningsdomstolen. Saken er
derved avsluttet i dtac’s favør.
Begrensning i utenlandsk eierskap
En av dtac’s konkurrenter leverte
en rekke klager til politiet og handelsdepartementet i
Thailand tidlig i 2011, med påstand om at
dtac hadde brutt
thailansk lov om utenlandsk forretningsvirksomhet (Foreign Business
Act) som begrenser utenlandsk eierskap i thailandske selskaper til
49 % av
aksjekapitalen med mindre det foreligger en særlig tillatelse
fra regjeringen.
I tillegg
fremmet en
av dtac’s
minoritetsaksjonærer
(som eier
100 aksjer
i dtac) den
22. september
2011 en stevning
til den sentrale
forvaltningsdomstolen (Central Administrative Court) mot den nasjonale
kringkastings- og telekommunikasjonskommisjonen, National
Broadcasting and Telecommunication Commission (NBTC), med påstander
om at NBTC har opptrådt (forvaltningsmessig) uaktsomt
ved å tillate at
dtac driver telekommunikasjonsvirksomhet. På det grunnlag har
forvaltningsdomstolen innstevnet dtac som medsaksøkt i saken.
Den 26.
november 2015 besluttet forvaltningsdomstolen at retten ikke kan
frata dtac retten til å drive sin virksomhet.
Retten besluttet imidlertid at NBTC
skal undersøke om dtac opererer i strid med FBA.
Både NBTC og dtac har anket denne
avgjørelsen til den høyeste forvaltningsdomstolen (Supreme
Administrative Court) i Thailand.
Sakene nevnt over
er nå til vurdering hos Det Kongelige Thailandske Politi (Royal
Thai Police) og den høyeste forvaltningsdomstolen. Telenor er av
den oppfatning
at konsernets
eierstruktur
i dtac ble
etablert
og er i samsvar
med thailandsk
rett og etablert
praksis i
Thailand.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 125
India
Lisenser og spektrum
Telenor og det indiske telekommunikasjonsdepartementet (DoT) har en
rekke pågående tvister knyttet til Telenors tidligere virksomhet
i India.
Telenor har gitt garantier for visse krav til
nåværende eier, Bharti Airtel. Se note 12 under Avviklet
virksomhet og eiendeler holdt for salg for
informasjon
om garantier
og avsetninger
knyttet til
den perioden
konsernet drev
virksomhet
i India.
En av tvistene seg til beregningen av den
årlige lisensavgiften og spektrumavgiften for hele den tiden Telenor
hadde virksomhet i India.
DOT har
fremmet flere reviderte og nye krav i denne
saken i løpet av de siste årene. I fjerde kvartal i 2019,
og i etterfølgende rettskjennelser gjennom 2020,
opprettholdt høyesterett DoT’s syn på hvordan
lisensavgift og spektrumavgift skulle beregnes. Disse
avgjørelsene har betydning på krav som
beløper
seg til
3,5 milliarder
kroner
. Det er
avsatt for
renter på
disse kravene
og dette
beløper seg
til
0,9 milliarder kroner
for krav
som er omfattet
av Høyesteretts
avgjørelser. For varsel om krav fra DOT
om ikke er omfattet av Høyesteretts avgjørelser, er
det en pågående revisjon fra DOT og en
kontinuerlig dialog mellom DOT og Telenor knyttet
til disse varslene. Telenor har betalt
0,5 milliarder
kroner
av de omtalte kravene.
Den 2. februar 2012 kansellerte indisk høyesterett
alle de 122 2G-lisensene tildelt i 2008, inkludert de
som var tildelt Unitech Wireless. Høyesterett
besluttet at 2G-lisensene og frekvensbånd skulle
auksjoneres på nytt. Frekvensauksjonen ble gjennomført i
november 2012 og konsernet sikret seg
frekvensbånd
i 6 områder
gjennom selskapet
Telewings.
I februar
2013 besluttet
Høyesterett
tilbakevirkende
frekvensbetaling
for de lisensene
som
ble opphevet i februar 2012.
DoT utstedte et varsel i november 2014 til
Unitech Wireless hvor det ble bedt om en
forklaring på hvorfor DoT ikke
skulle kunne innkreve tilbakevirkende spektrumavgift, som en følge av
høyesteretts avgjørelse av 15. februar 2013. Telenor
besvarte varselet i
desember 2014. Den 25.
september 2016 utstedte imidlertid DoT et krav på 0,9
milliarder kroner (inkludert renter). Telenor har bestridt
kravet og
DoT’s fortolkning av høyesteretts avgjørelse
overfor TDSAT (Telecom Dispute Settlement and Appellate
Tribunal). En utsettelsesordre er gitt og er
fremdeles gjeldende.
DoT har videre utstedt et varsel til 8
selskaper under Unitech Wireless knyttet til en
bot på 1,3 milliarder kroner, på grunn av et
påstått brudd på
bestemmelser om forhåndsgodkjennelse av innfusjoneringen av 7 Unitech
Wireless-selskaper. Telenor har imøtegått varselet fra DoT.
Telenor Pakistan
Fornyelse av lisenser
Telenor Pakistans 900 MHz og 1800 MHz
spektrumlisens utløp 25. mai 2019, og fornyelsesavgiften
ble satt til 4,0 milliarder kroner av den
pakistanske telekommunikasjonsmyndigheten (PTA) for en utvidet periode
på 15 år. Telenor Pakistan er uenig i vilkårene
for fornyelse, i hovedsak
prisen.
Telenor Pakistan er av den oppfatning at prisen
bør være 2,5 milliarder kroner, som tilsvarer tidligere fornyelsespris for
andre operatører. I
samsvar med dette har Telenor Pakistan anlagt
søksmål om fornyelsesvilkårene i høyesterett i Islamabad
(Islamabad High Court).
Den 19.
juli 2021 kom retten med en avgjørelse i Telenor Pakistans
disfavør. Selskapet anket saken til Pakistans Høyesterett
(Supreme Court) den 31.
august 2021. I desember samme år signerte
selskapet en ny lisens, under protest mot vilkårene,
og i påvente av høyesteretts behandling av
anken.
Den 25.
mai 2022 forkastet Høyesterett anken. Brukseiendelen
og leieforpliktelsen knyttet til lisensen er justert tilsvarende,
se note 16 for mer
informasjon.
Telenor Pakistan har ennå ikke mottatt den skriftlige
avgjørelsen fra Høyesterett og vil vurdere å
fremme en begjæring om ny
gjennomgang av avgjørelsen til Høyesterett. Telenor Pakistan har
betalt totalt NOK 2,8 billion (USD 359
millioner eksklusiv renter)
av
lisensfornyelseskravet.
Se note 18 for mer informasjon om
nedskrivninger i Pakistan som følge av dommen i
Høyesterett.
Telenor Norge
ESA
EFTA’s overvåkingsorgan
(ESA) og det norske Konkurransetilsynet initierte den
4. desember 2012 en kontroll av Telenor Norge AS
i forbindelse med
mulig misbruk av dominerende markedsposisjon og/eller mulige konkurransebegrensende
samarbeid i det norske mobilmarkedet. Den 29. juni
2020 vedtok ESA å ilegge Telenor Norge og Telenor
ASA en bot på NOK 1,2 milliarder kroner for
misbruk av dominerende stilling i Norge.
Etterforskningen har omhandlet flere forhold, men det
endelige vedtaket gjelder kun påstått marginskvis mellom
Telenors grossistpriser og priser
for mobilt bredbånd solgt frittstående til privatkunder i
perioden 2008 og 2012. Saken bygger på flere juridiske, økonomiske og
faktiske forhold
hvor ESA og
Telenor
har ulike
oppfatninger.
Telenor har
betalt boten
i tråd
med forpliktelsen
i vedtaket
og anket
vedtaket
til EFTA-domstolen
den
28. august 2020. Den 5 mai 2022 avviste
EFTA domstolen Telenors anke og saken er derfor
endelig og avsluttet.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 126
NOTE 24
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
Regnskapsprinsipper
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld inkluderer gjeld til
underleverandører og kontraktsforpliktelser overfor kunder, hvor sistnevnte
inkluderer
beløp mottatt fra kunder som overstiger innregnede
inntekter, for eksempel forskuddsbetalte
tjenester.
Kontraktsforpliktelser forventes realisert
innenfor konsernets normale driftssyklus, og er klassifisert
som kortsiktige poster.
Leverandørgjeld
og annen kortsiktig
gjeld
Beløp i millioner
kroner
Kategori
2022
2021
Leverandørgjeld
7 955
9 082
Avsetninger
12 322
13 530
Sum leverandørgjeld og avsetninger per 31. desember
FFAK
1)
20 277
22 612
Kontraktsforpliktelser
5 013
6 001
Skyldige offentlige avgifter, skattetrekk og lignende
2 937
3 707
Sum annen kortsiktig gjeld per 31. desember
IF
2)
7 950
9 708
Sum leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld per 31. desember
28 227
32 320
1)
FFAK: Finansielle forpliktelser til amortisert kost.
2)
IF: Ikke-finansielle eiendeler og forpliktelser.
Spesifikasjon
av kontraktsforpliktelser
overfor kunder
NOK in millions
2022
2021
Balanse per
1. januar
6 001
6 785
Inntekt innregnet som var en del av
åpningsbalansen
(4 677)
(6 063)
Nye kontraktsforpliktelser fratrukket beløp innregnet som inntekt
4 646
5 990
Avgang av datterselskaper
( 897)
-
Valuta-
og andre
effekter
( 59)
( 206)
Reklassifisert til eiendeler holdt for salg
-
( 505)
Balanse per
31. desember
5 013
6 001
Kontraktsforpliktelser overfor kunder består av konsernets forpliktelser
til å levere tjenester til kundene som konsernet
har mottatt
forskuddsbetaling for. Dette inkluderer inntekt som ikke er
opptjent relatert til forskuddsbetalte kort/tjenester, oppkoblingsavgifter
som ikke anses
for å være separate leveringsforpliktelser, og andre
kontraktsforpliktelser.
NOTE 25
Kontraktsforpliktelser
Konsernet har inngått avtaler med faste betalingsforpliktelser
på følgende områder per 31. desember 2022 og per
31. desember 2021:
2022
Beløp i millioner
kroner
2023
2024
2025
2026
2027
Etter 2027
Øvrige kontraktsmessige kjøpsforpliktelser
IT-relaterte avtaler
246
50
4
-
-
-
Andre kontraktsforpliktelser
4 490
1 164
43
32
32
27
Kommiterte investeringer
Varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
2 242
18
10
10
10
20
Sum kontraktsforpliktelser
6 978
1 233
57
42
42
47
2021
Beløp i millioner
kroner
2022
2023
2024
2025
2026
Etter 2026
Øvrige kontraktsmessige kjøpsforpliktelser
IT-relaterte avtaler
329
28
4
-
-
-
Andre kontraktsforpliktelser
5 080
2 018
334
45
13
10
Kommiterte investeringer
Varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
3 621
9
-
-
-
-
Sum kontraktsforpliktelser
9 031
2 055
338
45
13
10
Tabellene over inkluderer ikke avtaler uten forpliktende minimumskjøp.
Tabellen for 2021 har blitt oppdatert med
endringer knyttet til andre kontraktsforpliktelser i Danmark.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 127
NOTE 26
Kontraktsutgifter og andre forskuddsbetalinger
Regnskapsprinsipper
Kostnader for å innhente kundekontrakter inkluderer provisjoner
til forhandlere og kostnader for å oppfylle
en kontrakt inkluderer tilkobling og
installasjon av utstyr på kundens lokaler, inkludert
direkte arbeids-
og materialkostnader. Når slike kostnader er inkrementelle og
forventes å bli
gjenvunnet, aktiveres de som kontraktskostnadseiendeler og amortiseres
over forventet lengde på kundeforholdet. Fornyelsesperioder er
inkludert i perioden basert på historiske erfaringstall
for frafall av kunder (churn), med mindre nye
utgifter pådras ved kontraktsfornyelser. Disse
kostnadene er inkludert i EBITDA. Konsernet anvender den
praktiske løsningen og kapitaliserer ikke kontrakts-relaterte utgifter dersom disse
ville
ha blitt
amortisert
innen 12
måneder.
Kontraktsutgifter
og andre forskuddsbetalinger
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Kontraktsutgifter
4 082
4 059
Offentlige avgifter
127
138
Forskuddsbetalinger
3
217
Sum ikke-finansielle anleggsmidler per 31. desember
4 212
4 414
Kontraktsutgifter
Tabellen nedenfor angir kostnadene balanseført og amortisert
I løpet av 2022 og 2021:
Beløp i millioner
kroner
Per 31. desember
2021
Kostnader
balanseført
i løpet
av året
Amortisering
- videreført
virksomhet
Amortisering
- virksomhet
under avvikling
Nedskrivninger
- virksomhet
under avvikling
Omregnings-
differanser
Per 31. desember
2022
Utgifter
til inngåelse
av kontrakter
4 008
2 146
(1 775)
( 174)
9
( 2)
4 041
Utgifter
til oppfyllelse
av kontrakter
51
4
( 11)
-
-
( 3)
41
Totale kontraktsutgifter
4 059
2 150
(1 787)
( 174)
9
( 4)
4 082
Beløp i millioner
kroner
Per 31. desember
2020
Kostnader
balanseført
i løpet
av året
Amortisering
- videreført
virksomhet
Amortisering
- virksomhet
under avvikling
Nedskrivninger
- virksomhet
under avvikling
Omregnings-
differanser
Per 31. desember
2021
Utgifter
til inngåelse
av kontrakter
3 851
2 518
(2 086)
( 173)
-
( 101)
4 008
Utgifter
til oppfyllelse
av kontrakter
75
21
( 25)
( 3)
( 12)
( 6)
51
Totale kontraktsutgifter
3 926
2 539
(2 112)
( 176)
( 13)
( 107)
4 059
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 128
NOTE 27
Finansielle
eiendeler og ikke-rentebærende forpliktelser
Derivater så
som fremtidige
valutaavtaler
og rentebytteavtaler
anvendes for
å redusere finansiell
risiko. Andre
finansielle
eiendeler inkluderer
verdipapirer,
depositum, fordringer
fra leieavtaler
og egenkapitalinstrumenter.
Regnskapsprinsipper
Finansielle eiendeler og forpliktelser
Et finansielt
instrument
er definert
som enhver
kontrakt
som fører
til en finansiell
eiendel for
ett foretak
og en finansiell
forpliktelse
eller et
egenkapitalinstrument for et annet foretak. De finansielle
instrumentene innregnes i konsernets oppstilling av finansiell
stilling når konsernet blir
part i instrumentets kontraktsmessige bestemmelser, gjennom innregning
på transaksjonstidspunktet. Finansielle eiendeler og forpliktelser
motregnes
og presenteres
som et nettobeløp
i oppstillingen
av finansiell
stilling
når konsernet
har en juridisk
håndhevbar
rett til og
intensjon
om å
gjøre opp
kontraktene
netto.
Kategorier av finansielle eiendeler og forpliktelser
Kategoriseringen av de finansielle eiendelene og forpliktelsene for
målingsformål gjøres basert på formålet med å holde
eiendelen og karakteristika
ved eiendelens kontraktsfestede kontantstrømmer, og besluttes på
tidspunktet for førstegangsinnregning. Telenor benytter ikke virkelig verdi-
opsjonen.
Telenor har finansielle eiendeler klassifisert i følgende
kategorier for målingsformål:
●
FEAK - finansielle eiendeler til amortisert kost.
Omfatter finansielle eiendeler holdt for å inndrive kontraktsfestede kontantstrømmer
som
utelukkende
utgjør betaling
av hovedstol
og utestående
renter på
hovedstol.
●
VVOØR - finansielle eiendeler til virkelig verdi
over øvrige resultatelementer.
Omfatter egenkapitalinvesteringer som ikke er holdt for
handelsformål.
●
VVOR - finansielle eiendeler til virkelig verdi
over resultatet.
Inkluderer derivater som ikke er utpekt som
sikringsinstrumenter, eiendeler
holdt for handelsformål og finansielle eiendeler som
ikke er klassifisert i noen av de andre kategoriene.
Telenor har finansielle forpliktelser klassifisert i følgende
kategorier:
●
FFAK - finansielle forpliktelser til amortisert kost.
Omfatter forpliktelser som ikke faller inn under
kategorien virkelig verdi over resultatet.
●
VVOR - finansielle forpliktelser til virkelig verdi
over resultatet.
Omfatter derivater som ikke er utpekt som
sikringsinstrumenter.
Egenkapitalinvesteringer
Egenkapitalinvesteringer omfatter egenkapitalinstrumenter og kapitalinnskudd til Telenor
Pensjonskasse. Egenkapitalinvesteringer målt til VVOØR
består av egenkapitalinvesteringer som ikke er holdt
for handelsformål.
Urealiserte gevinster eller tap blir ved avhendelse
reklassifisert innenfor
egenkapitalen fra annen egenkapital til tilbakeholdt resultat.
Egenkapitalinvesteringer holdt for handelsformål er finansielle eiendeler
målt til VVOR,
og transaksjonskostnader utgiftsføres umiddelbart. Telenor har for
tiden ikke egenkapitalinvesteringer som er holdt for
handelsformål.
Derivater
Telenor anvender derivater slik som fremtidige valutaavtaler,
rentebytteavtaler og i noe utstrekning renteopsjoner til
å styre sin risikoeksponering
knyttet til
endringer
i valuta
og rente.
Derivatene
innregnes
til virkelig
verdi. Gevinster
og tap som
følge av
endringer
i virkelig
verdi av derivater
som
ikke er kontantstrømsikringer eller nettoinvesteringssikringer innregnes i
resultatregnskapet under finansinntekter og finanskostnader.
Innebygde derivater
Innebygde derivater skilles
fra vertskontrakten og innregnes til virkelig verdi,
unntatt når risikoen og de økonomiske egenskapene
er nært relatert
til vertskontrakten og vertskontrakten
ikke innregnes til virkelig verdi over resultatregnskapet.
Valutaderivater som inngår i forpliktende kjøps-
eller
salgsavtaler, blir ikke skilt ut og vurdert
til virkelig verdi dersom kontrakten krever betalinger i
enten den funksjonelle valutaen til en av avtalepartene
eller i en vanlig brukt valuta for kjøp
og salg i den aktuelle økonomien. Urealiserte gevinster
og tap innregnes i resultatregnskapet.
Andre finansielle omløpsmidler og anleggsmidler
Finansielle eiendeler som ulike fordringer og depositum
førstegangsinnregnes til virkelig verdi, inkludert direkte henførbare transaksjonskostnader,
med etterfølgende måling til amortisert kost i
henhold til den effektive
rentemetoden. Disse finansielle eiendelene justeres for avsetning
for tap i
henhold til
modellen
for forventet
kredittap.
Leiefordringer
Ved finansielle leieavtaler innregnes fordringer fra utleie lik nettoinvesteringen
i leiekontraktene,
og finansinntekten
fastsettes basert på en
konstant avkastning på utestående fordringer over kontraktsperioden.
Direkte kostnader pådratt i forbindelse med opprettelsen
av leiekontrakten
er inkludert i fordringene. I en transaksjon der
en underliggende eiendel fremleies til en tredjepart,
klassifiseres framleieavtalen som en finansiell
leieavtale eller en operasjonell leieavtale med henvisning til
bruksretteiendelen som følger av hoved-leieavtalen.
Se note 3 for mer informasjon om
inntekter fra operasjonelle leieavtaler.
Leveransekjede-finansieringsavtaler
I leveransekjede-finansieringsavtaler
omklassifiseres gjelden fra leverandørgjeld til kortsiktig ikke-rentebærende gjeld når finansieringsordningene
er knyttet til betalingsbetingelsene i kontrakten med leverandøren. Kortsiktig
gjeld presenteres som ikke-rentebærende ettersom betalingen av
renter bæres av leverandøren. Når finansinstitusjonen foretar
betalingen til leverandøren, presenteres utbetalingen som kontantstrøm fra
operasjonelle aktiviteter hvis den relaterer seg til operasjonelle
aktiviteter, og kontantstrøm fra investeringsaktiviteter dersom den
relaterer seg til
investeringsaktiviteter. Samtidig innregnes en kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter,
som reflekterer betalingen til finansinstitusjonen som tilbyr
ordningen med leveransekjede-finansiering. Den etterfølgende betalingen av den
finansielle forpliktelsen presenteres som finansiell kontantstrøm i
kontantstrømoppstillingen. Leveransekjede-finansieringsordninger
som ikke har noen kobling til betalingsbetingelser eller
andre deler av
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 129
kontrakten med leverandøren, er klassifisert som leverandørgjeld. Kontantstrøm
fra slike ordninger presenteres som operasjonelle aktiviteter i
kontantstrømoppstillingen.
Finansielle anleggsmidler
Beløp i millioner
kroner
Virkelig verdi-nivå
5)
Kategori
2022
2021
Egenkapitalinvesteringer
3
VVOØR
1)
937
975
Finansielle derivater
2
VVOR
2)
248
59
Finansielle derivater utpekt som sikringsinstrumenter ved sikring
av
nettoinvesteringer
2
713
27
Andre finansielle ikke-rentebærende anleggsmidler
FEAK
3)
3 066
3 318
Virkelig
verdi-sikringsinstrumenter
2
25
927
Andre finansielle rentebærende anleggsmidler
FEAK
3)
3 230
970
Fordringer knyttet til finansielle leieavtaler
6)
1 046
1 356
Sum finansielle anleggsmidler per 31. desember
9 264
7 632
1)
VVOØR: Virkelig verdi over øvrige resultatelementer.
2)
VVOR: Virkelig verdi over resultatet.
3)
FEAK: Finansielle eiendeler til amortisert kost.
4)
For informasjon om virkelig verdi nivå av finansielle derivater,
se note 32.
Egenkapitalinvesteringer
Egenkapitalinvesteringer (VVOØR) inkluderer kapitalinnskudd i Telenor Pensjonskasse på 0,3
milliarder kroner og andre egenkapitalinvesteringer
på 0,6
milliarder
kroner (henholdsvis
0,3 milliarder
kroner og
0,7 milliarder
kroner i
2021).
Andre finansielle ikke-rentebærende anleggsmidler
Andre finansielle ikke-rentebærende
anleggsmidler inkluderer en fordring på 1,9 milliarder
kroner betalt til Bangladesh Telecommunication
Regulatory Commission (BTRC, se note 23), andre langsiktige
depositumsinnbetalinger på 0,3 milliarder kroner og andre langsiktige
fordringer på
0,9
milliarder kroner (henholdsvis 2,0 milliarder kroner, 0,6 milliarder
kroner og 0,7 milliarder kroner i 2021).
Andre finansielle rentebærende anleggsmidler
Andre finansielle rentebærende anleggsmidler inkluderer en fordring mot norske
skattemyndigheter på 2,7 milliarder kroner knyttet til den
pågående rettssaken for tap på fordringer på det indiske
datterselskapet Unitech Wireless etter å ha tilbakebetalt,
som garantist, alle Unitech
Wireless sine rente-bærende lån.
I 2019 betalte Telenor et beløp på
2,7 milliarder kroner etter et vedtak fra
norske skattemyndigheter. I mars 2022
fikk Telenor
medhold
i tingretten
og reverserte
skattekostnaden
tilsvarende,
se note 10.
Fordringer finansielle leieavtaler
Telenor har regnskapsført fordringer til nåverdien av
fremtidige leiebetalinger som skal mottas i leieavtaler
der Telenor har overført i det vesentlige
all risiko og fordel knyttet til eierskap av de
underliggende eiendelene til leietaker. Kortsiktige fordringer på finansiell leie er inkludert i
Kundefordringer og andre fordringer (se note 19).
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Framleie
av tomter
361
973
1 334
329
1 203
1 533
Utleie av
satellitt
97
72
169
94
153
247
Sum finansielle leiefordringer
458
1 046
1 504
423
1 356
1 779
Dtac har inngått en tårnservice avtale med
National Telecom Public Company Ltd (NT). I henhold til avtalen
overførte dtac tårn som dtac anskaffet i
henhold til konsesjonsavtalen for å drive
og levere mobiltelefontjenester og har inngått en leieavtale
for å bruke disse tårnene. Retten til
å bruke
tårn fra NT ble regnskapsført som bruksrettseiendel
med tilsvarende leieforpliktelse. Etter avtalen skal dtac
besitte leieavtaler for grunnen med
grunneiere og skal motta kompensasjon fra NT for
dette. Dtac innregnet leieavtaler som leietaker for
tomter knyttet til overførte tårn til NT med
tilhørende
leieforpliktelser. Bruksrettighetseiendeler knyttet til tomter ble fraregnet
1. januar 2019 basert på fremleieavtalen med NT
og en finansiell
leiefordring ble innregnet med henvisning til avtaleperioden
med NT.
Den 1. april 2017 inngikk Telenor en langsiktig
utleieavtale med UPC for utleie av 9 transpondere
på Thor 6, hvor den siste betalingen
fra UPC vil bli
gjennomført
i januar
2025. Vilkårene
i leieavtalen
overførte
det vesentligste
av risiko
og fordeler
ved eierskap
av Thor 6
til UPC. Som
følge av
dette
ble en finansiell
leiefordring
innregnet
til nåverdi
som da innebærer
avbetalinger
fram til januar
2025.
Tabellen under viser en forfallsanalyse av utestående
leiefordringer:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Mindre enn
1 år
506
438
1 til 2
år
445
449
2 til 3
år
384
415
3 til 4
år
272
360
4 til 5 år
-
269
Etter 5 år
-
-
Sum udiskonterte leiebetalinger som skal mottas
1 607
1 931
Ikke-opptjente finansinntekter knyttet til
utestående leiebetalinger
(103)
(152)
Nettoinvesteringer
i leieavtaler
1 504
1 779
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 130
Andre finansielle
omløpsmidler
Beløp i millioner
kroner
Virkelig verdi-nivå
5)
Kategori
2022
2021
Finansielle
eiendeler
holdt for
handelsformål
2
VVOR
2)
50
48
Obligasjoner og sertifikater > 3 måneder
FEAK
3)
277
327
Finansielle derivater
2
VVOR
2)
29
1
Finansielle derivater utpekt som sikringsinstrumenter ved sikring
av
nettoinvesteringssikringer
2
2
320
Virkelig verdi sikringsinstrumenter
2
2
143
Sum andre finansielle omløpsmidler per 31. desember
361
839
Langsiktig ikke-rentebærende
gjeld
Beløp i millioner
kroner
Virkelig verdinivå
3)
Kategori
2022
2021
Finansielle derivater
2
VVOR
1)
149
156
Finansielle derivater utpekt til nettoinvesteringssikring
2
1 306
950
Andre langsiktige ikke-rentebærende forpliktelser
FFAK
2)
317
282
Sum langsiktige ikke-rentebærende forpliktelser per 31. desember
1 772
1 388
Kortsiktig ikke-rentebærende
gjeld
Beløp i millioner
kroner
Virkelig verdinivå
3)
Kategori
2022
2021
Finansielle derivater
2
VVOR
1)
3
6
Finansielle derivater utpekt til nettoinvesteringssikring
2
382
669
Andre kortsiktige ikke-rentebærende forpliktelser
FFAK
2)
1 308
1 294
Sum kortsiktige ikke-rentebærende forpliktelser per 31. desember
1 694
1 969
1)
VVOR: Virkelig verdi over resultatet
2)
FFAK: Finansielle forpliktelser til amortisert kost
3)
For informasjon om virkelig verdi nivå av finansielle derivater,
se note 32.
Andre kortsiktige ikke-rentebærende forpliktelser inkluderer forpliktelser til finansinstitusjoner
i forbindelse med ordninger
for leveransekjede-
finansiering på 616 millioner kroner per 31. desember
2022 (596 millioner kroner per 31. desember 2021).
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 131
NOTE 28
Egenkapital
Innskutt egenkapital
Beløp i millioner
kroner, unntatt
antall aksjer
Antall aksjer
Aksje-
kapital
Annen innskutt
egenkapital
Egne aksjer
Sum innskutt
egenkapital
Egenkapital per 1. januar 2021
1 399 458
033
8 397
69
-
8 466
Kjøp av egne
aksjer
-
-
-
-
-
Sletting
av aksjer
-
-
-
-
-
Egenkapital per 31. desember 2021
1 399 458
033
8 397
69
-
8 466
Kjøp av egne
aksjer
-
-
-
-
-
Sletting
av aksjer
-
-
-
-
-
Egenkapital per 31. desember 2022
1 399 458
033
8 397
69
-
8 466
Aksjenes pålydende
er 6 kroner.
På den ekstraordinære generalforsamlingen 26. januar 2023
vedtok styret et nytt tilbakekjøpsprogram. Selskapet har samtidig
til hensikt å inngå
avtale med den norske stat ved Nærings-
og fiskeridepartementet om tilbakekjøp av aksjer med henblikk på
sletting av aksjer og nedskrivning av
aksjekapital for å opprettholde statens andel av
de totale aksjene. Styret gis fullmakt til å
erverve inntil 47 000 000 egne aksjer pålydende NOK
282
millioner som tilsvarer ca. 3,4 % av
selskapets aksjekapital. Aksjetilbakekjøpet er begrenset til 3,7 milliarder
kroner. Fullmakten er gyldig til 31.
desember 2023.
Annen egenkapital
Beløp i millioner
kroner
Netto verdi-
justeringer
Aksjer og
opsjoner til
ansatte
Estimat-
endringer
pensjoner
Transaksjoner
med ikke-
kontrollerende
eierinteresser
Egenkapital-
justeringer
og andre
øvrige
resultatelementer
i
tilknyttede
selskaper
Andre
egenkapital-
transaksjoner
Sum annen
egenkapital
Egenkapital per 1. januar 2021
117
403
298
-
1 469
(24 302)
(22 014)
Øvrige resultatelementer,
netto etter
skatt
134
-
204
-
76
-
415
Aksjebasert
avlønning
-
66
-
-
-
-
66
Andre endringer i 2021
-
-
-
-
3
-
3
Egenkapital per 31. desember 2021
251
469
503
-
1 548
(24 302)
(21 530)
Øvrige resultatelementer,
netto etter
skatt
157
-
520
-
46
-
723
Aksjebasert
avlønning
-
61
-
-
-
-
61
Egenkapital per 31. desember 2022
408
531
1 023
-
1 594
(24 302)
(20 746)
Netto verdijusteringer
I denne kolonnen vises urealiserte gevinster og
tap som følger av at virkelig verdi-endringer
på egenkapitalinvesteringer innregnes direkte i øvrige
resultatelementer inntil investeringen avhendes. På tidspunktet for avhendelse
blir den akkumulerte gevinsten eller tapet reklassifisert
innenfor
egenkapitalen fra annen egenkapital til tilbakeholdt resultat.
Aksjer og opsjoner til ansatte
Aksjebasert avlønning representerer kostnadsført beløp for programmer
med egenkapitaloppgjør som innregnes over innvinningsperioden, basert
på virkelig verdi målt på tidspunktet for tildeling.
Aksjebasert avlønning gis til ansatte, inkludert nøkkelpersonell,
og mottas som en del av deres
avlønning. I 2022 utbetalte konsernet NOK 27 millioner
kroner (0 millioner kroner i 2021)
som oppgjør for aksjebaserte avlønningsprogrammer.
Se note 37 samt kapittel 12 i avsnittet
om eierstyring og selskapsledelse i styrets årsberetning
for ytterligere detaljer om disse programmene.
Estimatendringer pensjoner
Denne kolonnen viser effekten av estimatendringer på pensjonsforpliktelsen
som oppstår som følge av endringer i forutsetninger,
som
diskonteringsrente og langsiktige demografiske trender:
Beløp i millioner
kroner
Estimatendringer
pensjon
Skatt
Netto estimat-
endring pensjon
Egenkapital per 1. januar 2021
406
( 107)
298
Øvrige resultatelementer
259
( 54)
204
Egenkapital per 31. desember 2021
665
( 161)
503
Øvrige resultatelementer
657
( 137)
520
Egenkapital per 31. desember 2022
1 322
( 299)
1 023
Se note 21
for ytterligere
informasjon
knyttet til
pensjonsforpliktelsene.
Egenkapitaljustering og andel øvrige resultatelementer i tilknyttede selskaper
Denne kolonnen presenterer underliggende justeringer av egenkapital
i tilknyttede selskaper, for eksempel øvrige resultatelementer,
kjøp av egne
aksjer og transaksjoner med ikke-kontrollerende eierinteresser.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 132
Andre egenkapitaltransaksjoner
Kolonnen viser reduksjon av annen egenkapital som
følge av kjøp og salg/sletting av egne
aksjer. I tillegg inneholder kolonnen økninger i annen
egenkapital som følge av overføring fra annen
innskutt egenkapital i forbindelse med sletting av egne aksjer.
Vederlag betalt ut over egne aksjers
pålydende
føres til
reduksjon
i dette fondet.
Akkumulerte omregningsdifferanser
Beløp i millioner
kroner
Omregningsdifferanser
på nettoinvesteringer
i
utenlandske
virksomheter
Sikring av
netto-
investeringer
Inntektsskatt
Netto akkumulerte
omregnings-
differanser
Egenkapital per 1. januar 2021
1 424
(5 565)
964
(3 181)
Endringer i 2021, unntatt effekter av avgang
(3 355)
2 447
( 538)
(1 446)
Netto endringer
i 2021
(3 355)
2 447
( 538)
(1 446)
Egenkapital per 31. desember 2021
(1 931)
(3 118)
426
(4 627)
Endringer i 2022, unntatt effekter av avgang
1 695
(1 402)
308
602
Beløp reklassifisert
fra øvrige
resultatelementer
til resultat
ved avgang
370
233
-
603
Netto endringer
i 2022
2 066
(1 170)
308
1 205
Egenkapital per 31. desember 2022
135
(4 287)
734
(3 422)
I 2022 ble
et tap på
370 millioner
kroner reklassifisert
fra øvrige
resultatelementer
til resultatregnskapet,
og som i
hovedsak
besto av 789
millioner
kroner i valutatap ved salg av Telenor
Myanmar, 450 millioner kroner i gevinst ved
som følge av avhendelsen av Digi som datterselskap med
påfølgende innregning av en eierandel på 32,47 % av
det tilknyttede selskapet CelcomDigi, og 42 millioner kroner
i valutatap ved avhendelsen av
Wave Money.
Se note 35
for mer informasjon.
I 2021 det
var ingen
reklassifisering
fra
øvrige resultatelementer
til resultatregnskapet.
I 2022 medførte svekkelsen av norske kroner
mot flere funksjonelle valutaer for konsernets investeringer, som
danske kroner, euro, thailandske
bath og malaysiske ringgit, til en gevinst
på omregningsdifferanser av utenlandske virksomheter. Styrkingen av
danske kroner med 5 %, euro med 5
%, thailandske bath med 7 % og malaysiske ringgit
med 6 % mot norske kroner hadde
ga de største effektene på valutagevinst på
omregningsdifferansen.
I 2022 ble et tap på 233 millioner
kroner ble reklassifisert fra øvrige resultatelementer til resultatregnskapet
på netto investeringssikringspost
knyttet til
avhendelsen
av Digi.
I 2021 medførte styrkelsen av norske kroner
mot alle funksjonelle valutaer for konsernets investeringer, med
unntak av bangladeshisk
taka,
til et tap
på omregningsdifferanser av utenlandske virksomheter. Svekkelsen av euro
med 5 %, svenske kroner med 7 %,
thailandske baht
med 7 %, danske
kroner med 5 %, pakistanske rupi med 6 %
og myanmarske kyat med 23 %
mot norske kroner ga de største valutatapene
fra
omregningsdifferanser.
Ikke-kontrollerende
eierinteresser
Beløp i millioner
kroner
Land
Ikke-kontrolleren-
de eierinteressers
andel av resultat
2022
Ikke-kontrolleren-
de eierinteressers
andel av resultat
2021
Regnskapsført
verdi av
ikke-
kontrollerende
eierinteresser
31.12.22
Regnskapsført
verdi av
ikke-
kontrollerende
eierinteresser
31.12.21
Ikke-kontrolleren-
de eierinteressers
andel av utbytte
2022
Ikke-kontrolleren-
de eierinteressers
andel av utbytte
2021
Digi.Com
Bhd
Malaysia
999
1 227
-
686
1 136
1 196
Grameenphone
Ltd.
Bangladesh
1 372
1 523
1 948
2 255
1 595
1 616
Total Access Communications
Plc. (dtac)
Thailand
296
314
2 316
2 287
419
484
Øvrige
( 2)
( 1)
( 28)
( 23)
9
-
Sum
2 665
3 063
4 236
5 206
3 159
3 296
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 133
Sammendrag av
finansiell informasjon
for datterselskaper
med vesentlige
ikke-kontrollerende
eierinteresser
Sammendrag av oppstilling av finansiell stilling per 31.
desember:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Omløpsmidler
-
1 155
6 849
3 251
1 010
6 189
Anleggsmidler
-
16 518
40 177
14 077
15 680
40 786
Kortsiktig gjeld
-
(8 876)
(12 501)
(6 318)
(8 731)
(12 517)
Langsiktig gjeld
-
(4 531)
(25 636)
(9 053)
(3 032)
(25 917)
Sum egenkapital
-
4 265
8 888
1 958
4 927
8 541
Fordelt på:
Aksjonærer
i Telenor
ASA
-
2 317
6 572
1 271
2 672
6 254
Ikke-kontrollerende
eierinteresser
-
1 948
2 316
686
2 255
2 287
Sammendrag av totalresultat for perioden 1. januar til
31. desember:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Driftsinntekter
-
15 508
22 107
-
14 464
21 878
Resultat etter
skatt
-
3 188
960
-
3 460
979
Totalresultat
-
2 917
1 544
-
3 511
313
Fordelt
til ikke-kontrollerende
eierinteresser
-
1 372
296
-
1 523
314
Sammendrag av kontantstrøminformasjon for perioden 1. januar til
31. desember:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Digi.Com Bhd
Grameenphone
Ltd
Total Access
Communications
Plc (dtac)
Operasjonelle aktiviteter
5 239
6 418
7 058
5 343
5 623
6 779
Investeringsaktiviteter
(7 809)
(2 224)
(3 318)
(1 481)
(1 899)
(3 915)
Finansieringsaktiviteter
2 123
(4 135)
(3 171)
(4 066)
(3 708)
(3 691)
Effekt av valutakursendringer på kontanter og
kontantekvivalenter
14
( 23)
90
( 6)
4
( 121)
Netto endring i kontanter og
kontantekvivalenter
( 433)
36
659
( 210)
19
( 947)
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 134
NOTE 29
Leieforpliktelser
Denne noten
gir ytterligere
opplysninger
om leieforpliktelser
i Telenor,
herunder leieforpliktelser
per valuta og
datterselskap
i tillegg til
opplysninger om
forfallsprofil.
Se note 16 for
beskrivelse av
regnskapsprinsipper
og
vesentlige vurderinger
og estimater
relatert til
leieforpliktelser
og bruksrettseiendeler.
Leieforpliktelser
Leieforpliktelser målt til amortisert kost:
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Leieforpliktelser knyttet til spektrumlisenser
2 931
11 944
14 875
2 264
12 496
14 760
Leieforpliktelser knyttet til øvrige leieavtaler
3 743
12 473
16 216
4 713
15 604
20 317
Sum leieforpliktelser
6 674
24 417
31 091
6 977
28 101
35 077
Allokering av leieforpliktelser per valuta og datterselskap per 31. desember
2022 er som følger:
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Valuta
Øvrige
leieavtaler
Sum
Total
Øvrige
leieavtaler
Sum
Total
Datterselskap
dtac
THB
8 696
4 348
13 044
9 350
5 062
14 412
Digi
MYR
-
-
-
1 776
3 428
5 204
Grameenphone
BDT
2 242
2 714
4 955
1 230
2 059
3 289
Myanmar
MMK
-
-
-
-
-
-
Myanmar
USD
-
-
-
-
-
-
Pakistan
PKR
-
1 953
1 953
-
2 339
2 339
Pakistan
USD
1 006
-
1 006
88
-
88
Norge
NOK
1 918
379
2 298
1 401
351
1 752
Sverige
SEK
32
1 690
1 721
36
1 875
1 912
Danmark
DKK
728
678
1 406
585
569
1 154
Finland
EUR
253
1 557
1 810
294
1 589
1 883
Øvrige virksomheter
NOK
-
2 898
2 898
-
3 044
3 044
Sum datterselskap
14 875
16 216
31 091
14 760
20 317
35 077
Forfallsprofil for konsernets leieforpliktelser:
Beløp I millioner
kroner
Totalt per
31.12.2022
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Leieforpliktelser - spektrumlisenser
14 875
2 931
2 363
1 947
2 012
1 891
863
875
901
424
213
455
Leieforpliktelser - øvrige leieavtaler
16 216
3 743
3 745
2 935
1 894
970
508
412
362
308
193
1 146
Sum leieforpliktelser
31 091
6 674
6 109
4 883
3 906
2 861
1 371
1 286
1 263
732
406
1 601
Fremtidige rentebetalinger
3 618
945
742
556
408
289
202
161
122
83
61
49
Sum inkludert fremtidige
rentebetalinger
34 709
7 619
6 851
5 439
4 314
3 150
1 573
1 447
1 385
815
466
1 650
Beløp I millioner
kroner
Totalt per
31.12.2021
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Leieforpliktelser - spektrumlisenser
14 760
2 264
1 812
1 852
1 839
1 864
1 768
800
798
811
352
600
Leieforpliktelser - øvrige leieavtaler
20 317
4 713
3 752
3 650
2 944
1 995
796
465
316
226
161
1 299
Sum leieforpliktelser
35 077
6 977
5 564
5 503
4 783
3 858
2 565
1 265
1 114
1 037
514
1 899
Fremtidige rentebetalinger
4 672
1 158
927
744
562
404
277
192
151
114
80
63
Sum inkludert fremtidige
rentebetalinger
39 749
8 135
6 491
6 247
5 345
4 263
2 842
1 457
1 264
1 151
594
1 961
.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 135
NOTE 30
Rentebærende gjeld
Langsiktig gjeld
i Telenor består
i hovedsak av
obligasjoner
utstedt under
EMTN-programmet
(EURO Medium
Term
Note), obligasjoner
utstedt i andre
markeder og
banklån. Terminkontrakter
og valutabytteavtaler
brukes for å
sikre
valutarisiko
for visse eiendeler.
Regnskapsprinsipper
Rentebærende gjeld måles ved førstegangsinnregning til virkelig
verdi med fradrag for transaksjonskoster, med etterfølgende måling til
amortisert
kost i henhold
til den effektive
rentemetoden
(FFAK).
I tillegg,
hvis virkelig
verdi benyttes,
justeres den
sikre gjelden
for gevinster
og tap som
kan
henføres til risikoen som er sikret. Når gjeld
gjøres opp, helt eller delvis, innregnes differansen
mellom regnskapsført verdi av gjelden og betalt
vederlag i resultatregnskapet.
Rentebærende
gjeld
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Kortsiktig
rentebærende
gjeld
Langsiktig
rentebærende
gjeld
Totalt
Kortsiktig
rentebærende
gjeld
Langsiktig
rentebærende
gjeld
Totalt
Rentebærende gjeld innregnet til amortisert kost:
Banklån
1 586
2 349
3 935
2 783
3 331
6 115
Obligasjoner
6 969
76 529
83 498
6 423
83 781
90 204
Annen gjeld
604
194
798
70
579
648
Rentebærende gjeld innregnet til virkelig verdi:
Virkelig verdi sikringsinstrumenter
10
3 652
3 662
-
120
120
Sum rentebærende gjeld
9 169
82 724
91 893
9 276
87 811
97 087
Virkelig verdi av gjelden
1)
99 389
99 389
Hvorav nivå 1 i verdsettelseshierarkiet
2)
92 421
92 421
Hvorav nivå 2 i verdsettelseshierarkiet
2)
6 968
6 968
1)
Leieforpliktelser og lisensforpliktelser er ikke inkludert.
2)
For informasjon om verdsettelseshierarkiet for finansielle
instrumenter, se note 32.
Langsiktig rentebærende
gjeld
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Valuta
Gjeld før
valuta-
bytteavtaler
Gjeld etter
valuta-
bytteavtaler
2)
Gjeld før
valuta-
bytteavtaler
Gjeld etter
valuta-
bytteavtaler
2)
Selskap
Telenor
ASA
EUR
60 714
35 496
62 981
39 014
NOK
1)
-
(2 735)
-
(2 735)
SEK
4 248
15 670
4 376
16 152
USD
-
13 612
-
15 540
Sum Telenor ASA
64 962
62 044
67 357
67 970
DNA - Finland
EUR
2 601
2 601
2 454
2 454
dtac - Thailand
THB
14 967
14 967
13 558
13 558
Digi - Malaysia
MYR
-
-
3 863
3 863
Annen langsiktig rentebærende gjeld
194
194
578
578
Sum datterselskap
17 762
17 762
20 454
20 454
Sum langsiktig rentebærende gjeld
82 724
79 805
87 811
88 424
1)
Telenor ASAs gjeldsposisjon i norske kroner er en netto
eiendelsposisjon når man inkluderer valutabytteavtaler.
2)
Gjeld etter valutabytteavtaler inkluderer finansielle instrumenter
som ikke er klassifisert som rentebærende gjeld
i oppstillingen av finansiell stilling.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 136
Kortsiktig rentebærende
gjeld
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Valuta
Gjeld før
valuta-
bytteavtaler
Gjeld etter
valuta-
bytteavtaler
2)
Gjeld før
valuta-
bytteavtaler
Gjeld etter
valuta-
bytteavtaler
2)
Selskap
Telenor
ASA
NOK
1)
-
3 335
-
(558)
EUR
1)
5 263
963
4 992
(658)
SEK
-
236
-
351
MYR
-
2 224
-
2 106
THB
-
3 624
-
5 093
USD
1)
-
(4 782)
-
(1 000)
Sum Telenor ASA
5 263
5 599
4 992
5 333
DNA - Finland
EUR
-
-
-
-
dtac - Thailand
THB
2 570
2 570
2 121
2 121
Digi - Malaysia
MYR
-
-
1 460
1 460
Grameenphone - Bangladesh
BDT
481
481
563
563
Pakistan
PKR
232
232
81
81
Annen kortsiktig rentebærende gjeld
623
623
58
58
Sum datterselskap
3 906
3 906
4 284
4 284
Sum kortsiktig rentebærende gjeld
9 169
9 505
9 276
9 617
1)
Telenor ASAs gjeldsposisjoner i amerikanske dollar per 31.
desember 2022, og norske kroner, amerikanske
dollar og euro per 31. desember 2021, er netto
eiendelsposisjoner når man inkluderer valutabytteavtaler.
2)
Gjeld etter valutabytteavtaler inkluderer finansielle instrumenter
som ikke er klassifisert som rentebærende gjeld
i oppstillingen av finansiell stilling.
Lån utstedt under Telenor ASAs EMTN-program er
basert på dokumentasjon som er vanlig for
utstedere med høy kredittverdighet («Investment
grade») i Eurobond-markedet.
Lånedokumentasjonen inneholder bestemmelser som begrenser muligheten til
å pantsette eiendeler for å sikre
framtidige lån uten å gi tilsvarende sikkerhet til
eksisterende långivere (negativ pantsettelseserklæring) og inneholder visse begrensinger knyttet
til
salg av eiendeler.
Telenor ASAs utestående obligasjonslån utstedt under EMTN-programmet
har videre en klausul om endring av
kontroll. Dersom en annen aksjonær
enn representanter for kongeriket Norge direkte eller
indirekte eier mer enn 50 % av aksjene,
og en slik endring i eierfordelingen samtidig medfører
en nedgradering av Telenor ASAs gjeld til
en kredittverdighet som er lavere enn «Investment grade»
vil långiverne kunne kreve lånet tilbakebetalt til
pari kurs inkludert påløpte renter. En full beskrivelse
av klausulen om endring av kontroll er inkludert i de
endelige betingelsene for hver
obligasjonsutstedelse.
Telenor ASA gjennomførte ingen obligasjonsutstedelser under EMTN-programmet i
2022. Alle Telenor ASAs utestående lån er usikret.
Videre består gjeld i dtac hovedsakelig av utstedte obligasjoner
(14,3 milliarder kroner) og gjeld til finansinstitusjoner (3,2
milliarder kroner).
Rentebærende gjeld i datterselskaper er normalt ikke garantert
av Telenor ASA og låneavtalene inneholder vanlige klausuler
og betingelser,
inkludert begrensninger på å overføre midler til Telenor
ASA i form av utbytte eller lån.
Se note 31 Kapital-
og finansiell risikostyring for ytterligere informasjon om
kapitalstyring, forfallsprofil på rentebærende gjeld, valutarisiko,
renterisiko og derivater.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 137
NOTE 31
Finansiell risikostyring
Formålet og prinsippene
for kapital-
og risikostyring
er beskrevet
i denne noten,
i tillegg til
eksponering og
sensitivitet
for finansielle
risikoer som
likviditetsrisiko,
renterisiko, valutarisiko
og kredittrisiko.
Telenor anvender
ulike typer
derivater for
å sikre eksponeringen.
Regnskapsprinsipper
Regnskapsmessig sikring anvendes for virkelig verdisikringer og
sikring av nettoinvesteringer i utenlandske enheter for
sikringer som oppfyller
kriteriene til dette. For virkelig verdisikringer justeres
regnskapsført verdi av sikringsobjektet for gevinster og tap
fra risikoen som sikres. Derivatet
måles også
til virkelig
verdi, og
gevinster
og tap fra
både sikringsinstrumentet
og sikringsobjektet
innregnes
i resultatregnskapet.
Sikringseffektiviteten på sikringen vurderes løpende, og regnskapsmessig
sikring avvikles dersom sikringen ikke lenger oppfyller kriteriene for
regnskapsmessig sikring. Dersom sikringsobjektet fortsatt eksisterer og
ikke er solgt blir justeringen av virkelig
verdi på sikringsobjektet som kan
henføres
til sikret
risiko ved
opphør av
sikringsforholdet
amortisert
i resultatregnskapet
over gjenværende
tid til forfall.
Sikring av nettoinvesteringer i utenlandske enheter innregnes på
samme måte som kontantstrømsikringer. Valutagevinster eller -tap på
sikringsinstrumentet
som gjelder den effektive delen av sikringen,
innregnes direkte i øvrige resultatelementer, mens valutagevinster eller
-tap i
den ineffektive delen innregnes i resultatregnskapet. Ved
avgang av den utenlandske enheten overføres den
akkumulerte verdien av alle slike
valutagevinster eller -tap til resultatregnskapet.
Se note 27 Andre anleggsmidler og finansielle
omløpsmidler for ytterligere informasjon om regnskapsprinsipper for
derivater.
Kapitalstyring
Telenor har de siste årene målt gjeldsgrad
som forholdet mellom Netto gjeld/EBITDA før andre inntekter
og andre kostnader. Etter de strukturelle
endringene i porteføljen, og på grunn av fusjonen i
Malaysia, vil Telenor fra 2022 måle gjeldsgrad
som forholdet mellom Netto gjeld/EBITDA før
andre inntekter og andre kostnader og utbytte
fra tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet. Telenor
har som mål å opprettholde en solid
balanse gjennom å holde gjeldsgrad i området
1,8x til 2,3x, opprettholde finansiell fleksibilitet og sikre kostnadseffektiv
finansiering (se side 178 for
alternative resultatmål). Per 31. desember 2022 var rapportert
gjeldsgrad 2,2x (2,1x per 31. desember 2021).
Den målsatte kapitalstrukturen vil gi en
god balanse mellom aksjonæravkastning og en sterk
balanse med stabil adgang til kapitalmarkeder, i tillegg
til å støtte Telenors strategiske
prioriteringer. Per 31. desember 2022 var Telenor
ASAs langsiktige kredittrating «Baa1/stabile utsikter»
hos Moody’s Investors Service og «A-
/stabile utsikter» hos Standard & Poor’s
(S&P). I løpet av 2022 har Moody’s endret
kredittrating utsikter fra «A3/negative
utsikter» til «Baa1/stabile
utsikter»,
mens kredittrating
hos S&P var
uendret gjennom
året.
Konsernets kapitalstruktur består av rentebærende
gjeld som opplyst i note 30, kontanter
og kontantekvivalenter som opplyst i note 20
og
egenkapital som kan tilskrives aksjonærene i Telenor
ASA, som presentert i oppstillingen av endring
i egenkapital og i note 28.
For å justere kapitalstrukturen kan konsernet kjøpe
eller selge egne aksjer, betale utbytte til aksjonærene,
tilbakebetale kapital til aksjonærene eller
utstede nye aksjer. I 2022 var Telenors samlede
utdelinger gjennom utbytte bestående av 13,0 milliarder
kroner i ordinært utbytte utbetalt i juni
2022 (5,00
kroner per
aksje) og
oktober 2022
(4,30 kroner
per aksje).
For regnskapsåret 2022 vil styret i Telenor foreslå
et ordinært utbytte på 9,40 kroner per aksje
på den ordinære generalforsamlingen i mai 2023,
med utbetaling fordelt på to transjer i mai
2023 og oktober 2023 på henholdsvis 5,00 kroner per
aksje og 4,40 kroner per aksje. Det
totale beløpet
for ordinært
utbytte som
foreslås
til utbetaling
i 2023 er
13,2 milliarder
kroner.
Som følge av vellykket transaksjon om å selge
30 % av Telenor Fiber AS har
Telenor besluttet å gjennomføre et tilbakekjøpsprogram i løpet av
perioden
2023-2024. Tilbakekjøpsprogrammet gjøres i henhold
til fullmakt styret fikk på ekstraordinær generalforsamling
26. januar 2023. Størrelsen på
tilbakekjøpet vil være begrenset til 3,7 milliarder kroner
og inntil 47 millioner aksjer.
Telenors
mål for
utdeling
til aksjonærene
er å øke
utbytte per
aksje årlig,
med utbetaling
av det årlige
utbyttet i
to transjer.
Tilbakekjøp
av egne
aksjer eller
utbetaling
av ekstraordinære
utbytter
kan bli
brukt som
et middel
for å nå ønsket
gjeldsgrad.
Finansiell
risiko
Konsernets Treasury avdeling er ansvarlig for finansiering
og finansiell risikostyring for morselskapet og for datterselskaper som
direkte eller
indirekte eies mer enn 90 % av
Telenor ASA. Datterselskaper som eies mindre enn
90 % vil normalt ha selvstendig finansiering og styring
av
finansiell risiko. Konsernet har begrenset handel i
rente-
og valutaderivater utover
sikringsaktiviteter.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 138
Likviditetsrisiko
Konsernet vektlegger finansiell fleksibilitet. En viktig del
av dette er å minimere likviditetsrisiko ved å sikre
tilgang til ulike finansieringskilder. I det
internasjonale kapitalmarkedet blir langsiktig gjeld hovedsakelig utstedt gjennom
EMTN-programmet (Euro Medium Term Note), og
kortsiktig gjeld
hovedsakelig utstedt under ECP-programmet (Euro Commercial
Paper). I tillegg til disse ukommitterte lånefasilitetene
brukes iblant det norske
kapitalmarkedet.
Telenor ASA har en kommittert
syndikert kredittfasilitet knyttet til mål på bærekraft på 1,8
milliarder euro med forfall i 2025. Kredittfasiliteten var
ikke benyttet per 31. desember 2022.
Når lokale lover og regler tillater det, inngår
datterselskaper som eies 90 % eller mer
i Telenor ASAs rammeavtale for finansieringstjenester og
styring av likviditet. Disse selskapene deltar i Telenor
ASAs konsernkontoordninger og plasserer overskuddslikviditet i Telenor
ASAs internbank.
Datterselskaper eiet med mindre enn 90 % etablerer
egne avtaler for disse tjenestene.
Telenor ASA skal til enhver tid ha
tilgang på tilstrekkelig likviditet til å dekke forventet
behov for de neste 12 måneder. Likviditetsbehov ved
oppkjøp
av virksomhet
vurderes
separat.
Forfallsprofil for konsernets finansielle forpliktelser (i nominelle beløp)
Beløp i millioner
kroner
Sum per
31.
desember
2022
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Ikke
spesifisert
Rentebærende
gjeld
Finansiell gjeld
91 267
8 907
14 579
12 498
11 608
7 997
6 701
11 524
717
6 310
-
10 425
-
Annen rentebærende
gjeld
252
252
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Sum rentebærende
gjeld
1)
91 518
9 159
14 579
12 498
11 608
7 997
6 701
11 524
717
6 310
-
10 425
-
Ikke-rentebærende
gjeld
Leverandørgjeld
og annen
kortsiktig gjeld
28 227
28 227
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Annen kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld og
avsetninger
1 308
1 308
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Finansielle
derivater
1 841
386
923
224
125
183
-
-
-
-
-
-
-
Annen langsiktig
ikke-rentebærende
gjeld
317
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
317
Sum ikke-rentebærende
gjeld
31 692
29 920
923
224
125
183
-
-
-
-
-
-
317
Sum
123 211
39 080
15 502
12 721
11 733
8 181
6 701
11 524
717
6 310
-
10 425
317
Fremtidige
rentebetalinger
9 491
2 030
2 022
1 566
1 043
769
651
445
245
219
155
346
-
Total inkludert
fremtidige
rentebetalinger
132 701
41 109
17 524
14 288
12 776
8 950
7 352
11 969
962
6 529
154
10 771
317
Beløp i millioner
kroner
Sum per
31.
desember
2021
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Ikke
spesifisert
Rentebærende
gjeld
Finansiell gjeld
96 008
9 143
8 694
13 236
11 157
11 823
7 840
6 331
11 611
665
5 655
9 854
-
Annen rentebærende
gjeld
inkludert lisensforpliktelser
134
134
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Sum rentebærende
gjeld
1)
96 142
9 276
8 694
13 236
11 157
11 823
7 840
6 331
11 611
665
5 655
9 854
-
Ikke-rentebærende
gjeld
Leverandørgjeld
og annen
kortsiktig gjeld
32 320
32 320
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Annen kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld og
avsetninger
1 294
1 294
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Finansielle
derivater
1 782
675
44
284
216
387
59
54
-
-
63
-
-
Annen langsiktig
ikke-rentebærende
gjeld
282
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
282
Sum ikke-rentebærende
gjeld
35 677
34 288
44
284
216
387
59
54
-
-
63
-
282
Sum
131 818
43 565
8 738
13 520
11 374
12 210
7 898
6 384
11 611
665
5 718
9 854
282
Fremtidige
rentebetalinger
8 260
1 322
1 425
1 415
1 056
781
584
462
365
224
196
430
-
Total inkludert
fremtidige
rentebetalinger
140 079
44 887
10 163
14 935
12 430
12 991
8 482
6 846
11 976
889
5 913
10 284
282
1)
Forfallstabellene inkluderer ikke leieavtaler knyttet til lisenser
eller andre leieavtaler. Se note 29 for mer informasjon
om lisensforpliktelser og leieavtaler.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 139
Renterisiko
Konsernet er eksponert for renterisiko gjennom finansieringsaktiviteter
og likviditetsstyring. Endring i markedsrentene påvirker virkelig verdi
av
eiendeler og gjeld. Renteinntekter og rentekostnader innregnet
i resultatet påvirkes av renteendringer i markedet.
I 2022 var gjennomsnittlige
rentekostnader for konsernet på 1,8 % på
rentebærende gjeld, ikke inkludert leieavtaler og lisensforpliktelser
(1,6 % i 2021).
Majoriteten av konsernets utstedte gjeld har fast
rente. Konsernet bruker rentederivater for å styre
porteføljens renterisiko. Dette omfatter typisk
rentebytteavtaler,
som både
bytter flytende
renter til
faste renter
og omvendt.
I henhold
til Telenors
finansielle
retningslinjer
skal konsernets
portefølje
av eksterne
gjeldsinstrumenter
ha en balansert
profil mellom
fast og
flytende rente. Andel av konsernets eksterne gjeld med
fast rente skal være mellom 30% og
70%. Per 31.desember 2022 var andelen av konsernets
gjeld med fast rente 58% (50%
per 31. desember 2021). For Telenor ASA var andelen
fastrentegjeld på 58% per 31. desember 2022 (55%
per 31.
desember 2021).
Effekt av referanserente reformen
Konsernet er eksponert for referanserente reformen (IBOR-reform)
gjennom finansielle instrumenter med eksponeringer fra EURIBOR,
THBFIX
(Thai Baht) og USD
Libor rentefiksinger. I 2022 har dtac konvertert deler
av eksponeringen fra THBFIX til THOR(Thai Overnight Repurchase
Rate)
gjennom utstedelse av nye obligasjoner eller konvertering av
eksisterende derivater. Utenom disse avtalene i Thailand, har ikke
konsernregnskapet
blitt endret som følge av IBOR-reformen.
Konsernet har signert ISDA Fallback protokollen med
tillegg som en del overgangsstrategien til alternative
referanserenter,
i tillegg
er konsernet
i dialog
med motparter
om IBOR-reformen,
og dette
har ikke
ført til
endringer
i konsernets
risikostyringsstrategi.
Tabellen nedenfor viser finansielle instrumenter eksponert for
referanserente reformen per 31.desember 2022:
Ikke-derivater
Regnskapsført
verdi
Derivater
Nominelt beløp
Beløp i millioner
kroner
Obligasjoner
EURIBOR 12 måneder
72 217
THBFIX 6 måneder
14 325
86 542
Rentebytteavtaler
EURIBOR 6 måneder
21 578
EURIBOR 3 måneder
12 631
THBFIX 6 måneder
2 418
USD LIBOR 6 måneder
-
USD LIBOR 3 måneder
4 607
41 235
Valutabytteavtaler
EURIBOR 6 måneder
11 052
EURIBOR 3 måneder
14 089
USD LIBOR 3 måneder
16 004
41 146
Derivater utpekt som sikringsinstrumenter for sikring av virkelig verdi
Majoriteten av gjeld utstedes gjennom fastrenteobligasjoner. For
å styre renterisikoen inngås rentebytteavtaler hvor en
del av gjelden byttes til
flytende rente. Virkelig verdi-sikring benyttes når kriterier
for regnskapsmessig sikring er oppfylt. Det finnes
en økonomisk sammenheng mellom
sikringsobjektene og -instrumentene da betingelsene i rentebytteavtalene
tilsvarer betingelsene i fastrente-obligasjonene (for eksempel pålydende
beløp, forfall, betaling og tidspunkt for rentefastsettelse).
Effektivitetstesting gjennomføres ved bruk av den
hypotetiske derivatmetoden, og sammenligner endringene i virkelig
verdi for
sikringsinstrumentene
med endringene
i virkelig
verdi for
andelen av
sikringsobjektene
som kan henføres
til risikoen
som sikres.
Sikringsineffektivitet i virkelig verdi-sikringer kan
oppstå fra:
●
Forskjellige rentekurver brukt til å neddiskontere sikringsobjekter og -instrumenter.
●
Forskjellige tidspunkter for kontantstrømmer for sikringsobjekter
og -instrumenter.
●
Effekten av de kommende IBOR-reformene, fordi
disse kan tre i kraft på et
annet tidspunkt og ha en annen innvirkning
på
sikringsobjektet (fastrente-gjeld)
og sikringsinstrumentene (rentebytteavtaler som brukes til å
sikre gjelden).
Endringen i virkelig verdi av sikringsinstrumentet og
sikringsobjektet er innregnet i resultatregnskapet som Netto
verdiendring sikringsinstrumenter
og sikringsobjekter
presentert
under Netto
finansinntekter
(kostnader),
se også note
9.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 140
Virkelig
verdi sikringer
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Netto gevinst/(tap)
i resultatregnskapet
på sikringsobjekter
4 118
1 280
Netto gevinst/(tap)
i resultatregnskapet
på sikringsinstrumenter
(4 317)
(1 323)
Ineffektiv sikring
( 200)
( 44)
Finansielle instrumenter utpekt som sikringsinstrumenter i virkelig
verdi-sikringer er klassifisert som andre
anleggsmidler og andre finansielle
omløpsmidler i oppstilling av finansiell stilling, se note
27, og kortsiktig og langsiktig rentebærende gjeld, se note 30:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Eiendeler
Forpliktelser
Eiendeler
Forpliktelser
Per 31. desember
Pålydende beløp
av instrumenter
i virkelig verdi-sikringer
37 424
-
42 278
-
Virkelig verdi
av instrumenter
i virkelig verdi-sikringer
27
(3 663)
1 071
( 120)
Den følgende tabellen viser forfallsprofilen for konsernets
sikringsinstrumenter i virkelig verdi-sikringer (i nominelle beløp):
Beløp i millioner
kroner
Sum
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Per 31. desember
2022
(2 416)
( 524)
( 528)
( 468)
( 375)
( 256)
( 144)
( 46)
( 19)
( 19)
( 19)
( 19)
Per 31. desember
2021
2 148
524
378
369
321
203
119
91
79
13
13
40
Betingelsene knyttet til innbetalinger fra fastrenteleddet av rentebytteavtalene
som er utpekt som instrumenter i virkelig verdi-sikringer
tilsvarer
betingelsene for utbetalinger av fastrenteleddet i sikringsobjektene.
Gjennomsnittlige rentebetingelser knyttet til utbetalinger av flytende rente-
leddet av rentebytteavtalene er EURIBOR 3/6 måneder
+ 72 basispunkter (+ 71 basispunkter
i 2021)
for avtaler denominert i euro, og THBFIX
+ 146
basispunkter (+ 140 basispunkter i 2021)
og THOR + 143 basispunkter (i.a. i 2021) for avtaler
denominert i thailandske baht.
Tabellen under viser regnskapsført verdi av konsernets
sikringsobjekter i virkelig verdi-sikringer, som er innregnet
på linjene Langsiktig
rentebærende gjeld og Kortsiktig rentebærende gjeld i oppstilling av
finansiell stilling:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Per 31. desember
Regnskapsført
verdi av sikringsobjekter
innregnet i oppstilling
av finansiell
stilling
33 004
43 003
Virkelig verdi-justeringer
inkludert i
regnskapsført
verdi av sikringsobjektene
(3 288)
825
Sensitivitetsanalyse renterisiko
Konsernet beregner sensitiviteten på endringer i virkelig
verdi av eiendeler og gjeld ved et parallelt skift
i rentekurven for relevante valutaer. For
hver simulering vil samme skift i rentekurven bli
benyttet for alle valutaer. Sensitivitetsanalysen er kun
utført for finansielle eiendeler og gjeld som
representerer en vesentlig rentebærende posisjon. Gjeldsinstrumentene fører
til at nettoposisjonen er en forpliktelse.
Siden regnskapsmessig
sikring er benyttet og rentebærende gjeld er målt
til amortisert kost, vil ikke den fulle effekten av
endring i virkelig verdi innregnes i
resultatregnskapet. Dette er vist i tabellen under:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Rentekurve
opp
50 basispunkter
Rentekurve
ned
50 basispunkter
Rentekurve
opp
50 basispunkter
Rentekurve
ned
50 basispunkter
Reduksjon (økning)
i virkelig verdi
av nettogjeld
1 225
(1 278)
1 629
(1 709)
Gevinst (tap)
i resultatregnskapet
66
( 69)
41
( 44)
Sensitivitetsanalyse for endring av flytende renter på
netto finansposter i resultatregnskapet:
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Rentekurve
opp
50 basispunkter
Rentekurve
ned
50 basispunkter
Rentekurve
opp
50 basispunkter
Rentekurve
ned
50 basispunkter
Gevinst (tap)
i resultatregnskapet
( 399)
399
( 491)
491
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 141
Valutarisiko
Konsernet
er eksponert
for endringer
i verdien
av norske
kroner relativt
til andre
valutaer.
Den regnskapsførte
verdien
av konsernets
nettoinvesteringer i utenlandske enheter og avkastning fra
disse investeringene vil variere med endringer i kronekursen.
Konsernets
regnskapsmessige resultat vil påvirkes av endringer i
valutakursen, ettersom resultatene fra selskapene i utlandet
regnes om til norske kroner til
gjennomsnittskurs i perioden. Valutarisiko knyttet til enkelte
nettoinvesteringer i utlandet er delvis sikret ved
å utstede gjeldsinstrumenter i de
aktuelle valutaene der det er hensiktsmessig. En
kombinasjon av lån (sertifikater og obligasjoner) og valutaderivater
(terminkontrakter og
valutabytteavtaler) benyttes for dette formålet. Kortsiktige valutabytteavtaler
brukes ofte i forbindelse med likviditetsstyring. Regnskapsmessig
sikring
av nettoinvesteringer
blir benyttet
dersom det
er mulig.
Valutaeksponering oppstår også når Telenor ASA eller
et av datterselskapene inngår transaksjoner eller har pengeposter i
annen valuta enn sin
funksjonelle valuta. I henhold til konsernets finansielle retningslinjer
vurderes det om forpliktende kontantstrømmer i utenlandsk valuta
større enn
300 millioner kroner skal sikres ved hjelp
av terminkontrakter.
Finansielle instrumenter utpekt som sikringsinstrumenter for sikring av nettoinvesteringer i
utenlandsk virksomhet
Per 31. desember 2022 og 2021 er noen større
sikringsposisjoner blitt utpekt som nettoinvesteringssikringer.
Det finnes en økonomisk sammenheng mellom sikringsobjektene
og –instrumentene siden nettoinvesteringen genererer en valutaomregnings-
risiko som
vil tilsvare
valutarisikoen
på gjelden
og derivatene
som er utpekt
som sikringsinstrumenter.
Sikring av nettoinvesteringer utføres hovedsakelig i
valutaer hvor det finnes velfungerende finansmarkeder, men
konsernet kan også utpeke gjeld i
korrelerte valutaer som sikringsinstrumenter for å sikre
valutarisiko.
Konsernet har etablert sikringsforhold slik at underliggende
risiko i sikringsinstrumentene motsvarer risikokomponenten som sikres.
Sikringsineffektivitet kan oppstå når nivået på investeringene
i utenlandske datterselskaper er lavere enn nivået på gjelden og
derivatene som er
utpekt som sikringsinstrumenter. Det er ingen ineffektivitet for
årene 2022 og 2021.
For ytterligere informasjon og en avstemming av balansen
for sikring av nettoinvesteringer i egenkapitalen, se
note 28.
Sikring av nettoinvesteringer
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Beløp innregnet
i øvrige resultatelementer
som del av totalresultatet
(1 402)
2 447
Beløp reklassifisert
fra øvrige resultatelementer
til resultatregnskapet
ved avgang
233
-
Sikring av nettoinvestering ble utført for investeringen i
Bangladesh i 2022 ved bruk av derivater i amerikanske dollar,
men sikringen ble avviklet på
grunn av
tap av økonomisk
sammenheng
i løpet
av 2022.
Per 31. desember
2022 var
gjenværende
saldo på
125 millioner
norske kroner
inkludert
i
netto investeringssikrings-reserven.
Rentebærende gjeld og derivater utpekt som sikringsinstrumenter i
nettoinvesteringssikringer (kun effektiv del av instrumentene er medtatt):
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Gjeld
Derivater
Gjeld
Derivater
Per 31. desember
Pålydende beløp
av instrumenter
utpekt til nettoinvesteringssikring
(50 533)
8 372
(54 232)
9 184
Virkelig verdi
av instrumenter
utpekt til nettoinvesteringssikring
(44 000)
( 974)
(55 997)
(1 273)
Gjeld utpekt som sikringsinstrumenter i nettoinvesteringssikringer innregnet
på linjene Langsiktig rentebærende gjeld og Kortsiktig
rentebærende
gjeld i oppstilling
av finansiell
stilling.
Klassifisering i oppstilling av finansiell stilling av derivater
utpekt som sikringsinstrumenter for sikring av nettoinvestering:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Per 31. desember
Andre anleggsmidler
713
27
Andre finansielle omløpsmidler
2
320
Langsiktig ikke-rentebærende gjeld
(1 306)
( 950)
Kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld
( 382)
( 669)
Virkelig verdi av instrumenter utpekt til nettoinvestering
( 974)
(1 273)
Den følgende tabellen viser forfallsprofilen (i nominelle beløp)
for konsernets instrumenter utpekt til nettoinvesteringssikring (kun
effektiv del av
instrumentene
er medtatt):
Beløp i millioner
kroner
Sum
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Per 31. desember
2022
(44 646)
(6 084)
(2 766)
(1 284)
(6 800)
(2 653)
(4 194)
(8 233)
( 130)
(4 137)
( 105)
(8 259)
Per 31. desember
2021
(49 304)
(5 688)
(1 903)
(3 707)
(2 449)
(7 126)
(3 057)
(4 223)
(8 259)
( 134)
(4 372)
(8 386)
Gjennomsnittlige valutakurser i valutabytteavtaler utpekt som sikringsinstrumenter i
nettoinvesteringssikring var i.a. norske kroner per amerikansk
dollar (8,57 i 2021)
og 1,15 amerikanske dollar per euro
(1,16 i 2021), 10,47
svenske kroner per euro (10,47
i 2021)
og 10,83 norske kroner per euro (10,83
i 2021) i 2022.
Gjennomsnittlige valutakurser i terminkontrakter utpekt som sikringsinstrumenter
i nettoinvesteringssikring var 0,95 norske kroner
per svensk krone (1,00 i 2021),
10,57 norske kroner per euro (9,98 i
2021), i.a. amerikanske dollar per euro
(1,16
i 2021), 0,22 amerikanske dollar per
malaysiske ringgit (0,24 i 2021), og 0,03
amerikanske dollar per thailandske baht (0,03 i 2021)
i 2022.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 142
Sensitivitetsanalyse valutarisiko
Denne analysen tar ikke hensyn til korrelasjon mellom
ulike valutaer. Empiriske studier viser vesentlige diversifiseringseffekter mellom valutaene
konsernet
er eksponert
mot.
Effekter knyttet til valutagevinst (tap)
Valutagevinster og -tap på pengeposter i utenlandsk
valuta er ført i resultatregnskapene til Telenor ASA og
datterselskaper. Netto valutagevinst
(tap) i utenlandske datterselskaper omregnes til norske kroner
i konsernregnskapet. Tabellen under viser effekten på konsernets
netto valutatap
ved en 10 % svekkelse av de ulike funksjonelle
valutaene i konsernet (kun vesentlige eksponeringer er inkludert
i tabellen):
Pengeposter
i valuta
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
EUR
SEK
USD
Other
EUR
SEK
USD
Other
Svekkelse i
funksjonell valuta
NOK
-
( 510)
( 677)
( 104)
( 146)
( 443)
(1 212)
( 116)
Effekter knyttet til omregningsdifferanser i øvrige resultatelementer
Omregning av datterselskaper fra deres funksjonelle valuta til konsernets presentasjonsvaluta
(norske kroner) vil påvirke konsernets øvrige
resultatelementer og egenkapital. Dersom norske kroner hadde svekket
seg med 10 % mot konsernets øvrige
funksjonelle valutaer, ville endringen i
konsolidert regnskapsført egenkapital per 31. desember 2022, inkludert effekter fra
nettoinvesteringssikring, vært en økning på omtrent 2,1
milliarder kroner (økning på 2,2 milliarder kroner per 31. desember
2021).
Tabellen nedenfor viser effekten på øvrige resultatelementer for
instrumenter utpekt som nettoinvesteringssikring hvis funksjonell valuta
svekkes
med 10 %.
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
EUR
SEK
USD
Other
EUR
SEK
USD
Other
Valutaeffekt
på øvrige resultatelementer
(før skatt)
for
instrumenter
utpekt som nettoinvesteringssikring
NOK
(2 420)
(1 211)
-
( 585)
(2 474)
(1 128)
( 267)
( 636)
Sum effekt på
øvrige resultatelementer
-
-
-
(4 216)
-
-
-
(4 505)
Effekter knyttet til omregning av resultat etter skatt
Omregning av resultater fra datterselskaper med annen
funksjonell valuta enn norske kroner representerer også en
valutaeksponering for
konsernets rapporterte tall. Dersom presentasjonsvaluta (norske kroner)
hadde svekket/styrket seg med 10 % mot alle andre
valutaer i analysen
ville resultatet etter skatt for konsernet vært
0,6 milliarder kroner høyere / lavere i 2022 (0,3
milliarder kroner i 2021).
Kredittrisiko
Kredittrisiko er tap som Telenor vil bli påført
dersom en motpart ikke gjør opp sine
finansielle forpliktelser. Konsernet vurderer maksimal
eksponering for kredittrisiko til å være følgende:
Maksimal kreditteksponering
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Kontanter og
kontantekvivalenter
9 929
15 223
Obligasjoner
og sertifikater
> 3 måneder
(note 27)
277
327
Finansielle
derivater (note
27)
1 017
1 333
Rentebærende
fordringer –
utsatt salgsvederlag
(note 19)
-
998
Kundefordringer
og andre kortsiktige
finansielle
fordringer (note
19)
16 480
17 286
Konsernets kredittrisiko stammer hovedsakelig fra kundefordringer, finansielle
derivater og fra kontanter og kontantekvivalenter.
Kredittrisiko fra kontanter og kontantekvivalenter håndteres av
konsernets treasury-avdeling
i samsvar med konsernets finansielle retningslinjer.
Kontantinnskudd
blir kun
gjennomført
med godkjente
motparter
og innenfor
kredittgrenser
fastsatt for
hver motpart.
Kredittgrenser
for motparter
vurderes regelmessig av konsernets styre. Grensene settes for
å minimere konsentrasjonen av risiko for å motvirke
finansielle tap som følge av
motpartens potensielle manglende betalingsevne.
Kredittrisiko i finansielle derivater og bankinnskudd håndteres gjennom
diversifisering, intern risikovurdering og beregning av kredittverdighet
samt tiltak for å redusere kreditteksponeringen. De viktigste
tiltakene for å redusere kreditteksponering er avtaler
om motregning og
sikkerhetsstillelse.
Kredittrisiko
i kundefordringer
anses å være
begrenset
på grunn
av et høyt
antall kunder
i konsernets
kundemasse.
Det er derfor
ikke behov
for
ytterligere avsetninger utover ordinære avsetninger for tap
på krav. Se også note 19 for informasjon
om aldersfordeling og tap på fordringer.
Kredittrisiko knyttet til salg av håndsett på avbetaling,
hvor diskonteringseffekten er ansett å være vesentlig, anses
også å være begrenset.
Kredittrisiko ved slike ordninger er innarbeidet i diskonteringsrenten
og reflektert som reduksjon av driftsinntekter.
Per 31. desember 2022 var et kontantbeløp på 264
millioner kroner stilt som sikkerhet (fordring). Per 31.
desember 2021 var et kontantbeløp på 658
millioner
kroner stilt
som sikkerhet
(fordring).
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 143
NOTE 32
Virkelig verdi av finansielle instrumenter
De finansielle
instrumentene
innregnet i regnskapet
er gruppert
i klasser og
kategorier basert
på karakteristika
ved
de finansielle
instrumentene.
Estimerte virkelige
verdier av konsernets
finansielle instrumenter
er basert på
tilgjengelige
markedspriser
og verdsettelsesmetoder
som beskrevet
nedenfor.
Verdsettelseshierarkiet
Konsernet måler virkelig verdi ut fra følgende
verdsettelseshierarki som reflekterer input benyttet i målingen av
virkelig verdi.
Nivå 1:
Kvoterte priser
(ujusterte)
fra aktive
markeder
for identiske
finansielle
instrumenter.
Nivå 2:
Annen observerbar input enn den som benyttes
på nivå 1 som er observerbar for
eiendelen eller forpliktelsen, enten direkte (priser) eller
indirekte (utledet fra priser).
Nivå 3:
Input for eiendeler eller forpliktelser som ikke baseres på
observerbare markedsdata (ikke observerbar input).
Rentebærende gjeld
Virkelig verdi av rentebærende gjeld er basert på
kvoterte priser der slike er tilgjengelige, se
note 30. Verdien av rentebærende forpliktelser som
ikke handles i et aktivt marked er beregnet
ved å benytte rentekurver som inneholder estimater på
Telenor ASAs kredittmargin. Disse
kredittkurvene er ekstrapolert ut fra indikative priser
ved opptak av gjeld med ulike løpetider utstedt av
Telenor ASA. Rentekurvene er interpolert
fra plasserings-
og swaprenter som er observerbare i markedet
for ulike valutaer og forfallstidspunkter.
Kundefordringer og andre finansielle eiendeler
For kundefordringer og andre kortsiktige fordringer er regnskapsført
verdi vurdert å være en rimelig tilnærming
til virkelig verdi, se note 19 for
ytterligere informasjon. Effekten av å ikke diskontere anses
uvesentlig for denne klassen av finansielle instrumenter.
Leverandørgjeld og andre ikke-rentebærende finansielle forpliktelser
For leverandørgjeld og andre ikke-rentebærende finansielle forpliktelser er
regnskapsført verdi vurdert å være en rimelig
tilnærming til virkelig
verdi, se note 24 for ytterligere
informasjon. Effekten av å ikke diskontere anses uvesentlig
for denne klassen av finansielle instrumenter.
Egenkapitalinstrumenter
Virkelig verdi for børsnoterte aksjer er basert på
noterte kurser ved rapporteringsperiodens slutt, som vist note
27. Virkelig verdi av unoterte aksjer
er beregnet ved hjelp av aksepterte verdsettelsesmetoder,
eller målt til anskaffelseskost dersom investeringen ikke
har kursnotering i et aktivt
marked og virkelig verdi ikke kan måles pålitelig.
Kontanter og kontantekvivalenter
Virkelig verdi for denne klassen av finansielle instrumenter
anses lik nominell verdi.
Derivater
Virkelig verdi av valutabytteavtaler, terminkontrakter i valuta og
rentebytteavtaler er estimert basert på nåverdien av
fremtidige kontantstrømmer,
beregnet ved bruk av rentekurver, valutakurser og
valutadifferanser (spreads) per 31. desember 2022 og per
31. desember 2021, se note 27 for
ytterligere informasjon.
NOTE 33
Garantiansvar
Garantiansvar
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Garantiansvar per 31. desember
1 522
2 475
Telenor har gitt ulike typer garantier overfor eksterne
parter, herunder garantier knyttet til partnerskapsavtaler, garanti for
pensjonskasse og ulike
garantier relatert til skatt. Tabellen inkluderer ikke kjøpte bankgarantier.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 144
NOTE 34
Konsolidering og konsernselskaper
Regnskapsprinsipper
Konsernregnskapet inkluderer regnskapet til Telenor ASA og
foretak kontrollert av Telenor ASA. Kontroll foreligger
normalt når konsernet har mer
enn 50 % av stemmene gjennom eierskap
eller avtaler, bortsett fra der ikke-kontrollerende
interesser hindrer utøvelse av kontroll. Datterselskaper
har samme rapporteringsperioder som morselskapet og bruker samme
regnskapsprinsipper. Konserninterne transaksjoner, saldoer, inntekter,
kostnader og urealisert internfortjeneste eller tap elimineres ved
konsolidering. Ikke-kontrollerende eierinteresser i datterselskaper presenteres i
egenkapitalen
atskilt fra
egenkapitalen
som kan henføres
til eierne
av morselskapet,
se note 28.
Ikke-kontrollerende
eierinteresser
er målt
til
forholdsmessig virkelig verdi av netto identifiserbare eiendeler
på tidspunktet for virksomhetssammenslutningen og andel av
endringer i
egenkapitalen siden tidspunktet for virksomhetssammenslutningen.
Aksjer i datterselskaper
Beløp I millioner
kroner
Forretnings-
kontor
Eierandel
i % 2022
Eierandel
i % 2021
Regnskapsført
verdi
per
31. desember
2022
Regnskapsført
verdi
per
31. desember
2021
Telenor Networks Holding AS
Norge
100,0
100,0
71 277
70 765
Telenor Global Shared Services AS
Norge
100,0
100,0
626
626
Telenor
Communication
II AS
Norge
100,0
100,0
7 235
7 235
Telenor Mobile Holding AS
Norge
100,0
100,0
70 977
70 977
Telenor
KB AS
Norge
100,0
100,0
-
-
Telenor Forsikring AS
Norge
100,0
100,0
300
300
Telenor Maritime AS
1)
Norge
98,9
98,9
172
172
Telenor
GTI AS
Norge
100,0
100,0
3 850
3 850
Cinclus Technology AS
Norge
100,0
100,0
-
-
Telenor Digital
AS
2)
Norge
0,0
100,0
-
512
Telenor
Real Estate
AS
Norge
100,0
100,0
351
351
Sum
154 787
154 787
1)
De resterende 1.1 % av aksjene i Telenor Maritime
AS eies av Telenor Communication II AS.
2)
Telenor Digital AS er fusjonert med Telenor Linx AS
som er eid av Telenor Networks Holding AS i 2022.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 145
Aksjer i datterselskaper
eid gjennom datterselskaper
Forretningskontor
Eierandel
i % 2022
Eierandel
i % 2021
Telenor Networks Holding AS
Telway AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Linx AS
1)2)
Norge
100,0
100,0
Telenor
Svalbard
AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Norge AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Nordic Towers AS
3)
Norge
100,0
100,0
Telenor Satellite AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Fiber AS
4)
Norge
100,0
Telenor Communication II AS
Telenor Financial Services AS
5)
Norge
0,0
100,0
Telenor
GO Pte Ltd
Singapore
100,0
100,0
SnT East
Holding
AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
India Private
Ltd
India
100,0
100,0
Norkring België N.V.
Belgia
75,0
75,0
BLDNG.AI
AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Marketplace
Invest AS
Norge
100,0
100,0
Telenor South Asia Investment Pte Ltd
6)
Singapore
100,0
0,0
Telenor Mobile Holding AS
Telenor
Mobile Communications
AS
6)
Norge
100,0
100,0
Telenor Danmark Holding A/S
Danmark
100,0
100,0
Telenor
Sverige AB
Sverige
100,0
100,0
Telenor Connexion AB
Sverige
100,0
100,0
Canal Digital
Finland Oy
Finland
100,0
100,0
Telenor Finland Holding Oy
Finland
100,0
100,0
Telenor Maritime AS
Telenor
Maritime
Inc
USA
100,0
100,0
Telenor
Maritime
AB
Sverige
100,0
100,0
Telenor
Maritime
Pte
Singapore
100,0
100,0
Telenor
Maritime
Oy
Finland
100,0
100,0
Telenor Real Estate AS
Telenor Eiendom Hareløkken AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Nord 2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Møre og Romsdal
og Trøndelag
2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Vestlandet og Rogaland 2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Agder Vestfold og Telemark 2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Viken og Innlandet 2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Øvre Strandgate
5 2 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Låveveien 55 AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Jeløy Radio AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Tryvann Radio AS
Norge
100,0
100,0
Telenor
Festekontrakter
AS
Norge
100,0
100,0
Telenor Linx AS
2)
Telenor
Health AS
Norge
100,0
100,0
1)
Selskapet var tidligere presentert som Telenor Global
Services AS.
2)
Telenor Digital AS er fusjonert med Telenor Linx AS
i 2022.
3)
Selskapet var tidligere presentert som Telenor Tower
Holding AS.
4)
Selskapet er etablert i 2022.
5)
Selskapet er fusjonert med Telenor Communication
II AS i 2022.
6)
Selskapet er solgt fra Telenor Mobile Communications
AS til Telenor Communication II AS i 2022.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 146
Andre vesentlige
datterselskap
(eid gjennom
holdingselskaper)
Forretningskontor
Telenor
A/S
Danmark
Telenor
Pakistan
(Private)
Ltd.
Pakistan
Total Access Communications Plc. (dtac)
Thailand
GrameenPhone
Ltd.
Bangladesh
Unitech Wireless Private Limited
India
DNA Plc
Finland
Konsernet konsoliderte Digi før det ble fusjonert med
Celcom i november 2022 og rapportert som
et tilknyttet selskap. Aksjene i Digi var notert
på
Bursa Malaysia Securities Berhad og aksjene var fordelt
på mange aksjonærer. Ettersom konsernet eide 49
% av aksjene, måtte 98 % av aksjene
være til stede på generalforsamlingen for at
konsernet ikke skal ha flertallet av stemmene. Som
en konsekvens av dette og basert på
erfaring fra
tidligere generalforsamlinger, hadde konsernet i realiteten kontroll over Digi’s
aktiviteter. Konsernet vurderte det slik at kontroll ble
opprettholdt
gjennom flertall av stemmer på generalforsamling og i
styremøtene. Konsolidering basert på faktisk kontroll ble vurdert
løpende.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 147
NOTE 35
Tilknyttede selskaper og felleskontrollerte ordninger
Tilknyttede
selskaper er
normalt de enhetene
hvor Telenor
har mellom 20
og 50 % eierskap.
Felleskontrollerte
ordninger er
når Telenor
deler kontroll
med andre parter.
Den 30. november
2022 fusjonerte
datterselskapet
Digi i
Malaysia med
Celcom. Dette
resulterte i en
fraregning som
datterselskap
av Telenor med
en gevinst
på 32,9 milliarder
kroner. Etter
fusjonen har
Telenor en eierandel
på 33,1 % og
CelcomDigi er
et tilknyttet
selskap.
Regnskapsprinsipper
Tilknyttede
selskaper
er de enhetene
hvor Telenor
har betydelig
innflytelse,
men ikke
kontroll
eller felles
kontroll,
vanligvis
mellom 20
og 50 prosent
stemmerett. Felleskontrollert virksomhet er de enhetene hvor
det kreves enstemmig samtykke fra eierne om
viktige beslutninger og hvor partene
har rettigheter til netto eiendeler. Andeler i felleskontrollert virksomhet
og tilknyttede selskaper regnskapsføres etter egenkapitalmetoden.
Investeringene innregnes første gang til anskaffelseskost (inkludert transaksjonskostnader)
og justeres deretter for andel av gevinster og
tap,
fratrukket mottatt dividende og eventuelle nedskrivninger. Resultatet
presenteres på egen linje i resultatregnskapet.
En investering er en felleskontrollert
driftsordning når det kreves
enstemmig samtykke fra eierne om viktige beslutninger og Telenor
og partene har
rettigheter til bestemte eiendeler og forpliktelser. Disse enhetene
konsolideres linje for linje med en andel av inntekter
og kostnader, og de
spesifikke eiendeler og forpliktelser eller den forholdsmessige andelen
av felles eide eiendeler og forpliktelser.
For investeringer hvor regnskap ikke er tilgjengelig
på tidspunktet Telenor publiserer sin rapport, regnskapsføres
andelen av nettoinntekten med
ett kvartals etterslep. Det gjøres justeringer for vesentlige
transaksjoner eller hendelser kjent i markedet. For å
sikre konsistens oppdateres ikke
årsrapporten i situasjoner der regnskapet for det
foretaket gjøres tilgjengelig etter fjerde kvartal og før utgivelsen
av årsrapporten, med mindre
transaksjonene eller hendelsene er vesentlige.
Tilknyttede
selskaper og
felleskontrollerte
virksomheter
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Regnskapsført verdi per 1. januar
5 683
6 417
Tilgang
35 089
393
Avgang
1)
(432)
3
Andel resultat
etter skatt
2)
(232)
(480)
Andel øvrige resultatelementer
46
79
Mottatt utbytte
3)
(575)
(532)
Omregningsdifferanser
106
(198)
Regnskapsført verdi per 31. desember
39 686
5 683
Hvorav investering I CelcomDigi
4)
34 436
-
Hvorav investering i Telenor Microfinance Bank Limited
5)
828
952
Hvorav investering i Carousell
6)
2 660
2 619
Hvorav investering i Allente
1 369
1 420
Hvorav investering i øvrige
393
692
1)
Gjelder hovedsakelig avhending av Wave Money i løpet
av 2022.
2)
Andel resultat etter skatt inkluderer konsernets andel
av selskapenes resultater etter skatt, avskrivning
av merverdier, nedskrivninger og justering for
forskjeller i regnskapsprinsipper.
3)
Hvorav 0,3 milliarder kroner fra Allente og 0,3
milliarder kroner fra CelcomDigi i 2022, og 0,5 milliarder
kroner fra Allente i 2021.
4)
Hvorav 34,1 milliarder kroner relaterer seg til markedsverdien
av investeringen beholdt ved avhending av Digi.
5)
Hvorav beløp allokert til goodwill utgjør 0,8 milliarde
r
kroner i 2022 og 0,9 milliarder kroner i 2021.
6)
Hvorav beløp allokert til goodwill utgjør 2,7 milliarder
kroner i 2022 og 2,1 milliarder kroner i
2021.
Som annonsert i juni 2021 inngikk Telenor og
Axiata Group Berhad en avtale om å
fusjonere Digi.Com Berhad og Celcom Axiata Berhad i Malaysia.
Sammenslåingen
av telekommunikasjonsvirksomheten
til Celcom
og Digi i
Malaysia ble
fullført
30. november
2022. Ved
gjennomføringen
utstedte
Digi 3,96 milliarder aksjer til Celcom’s
eier Axiata i tillegg til å foreta kontantbetalinger på
5,4 milliarder kroner. Emisjonen utvannet Telenors
eierandel til 32,5 %, Telenor mistet kontrollen over Digi
og Digi ble dekonsolidert og innregnet som
tilknyttet selskap per 30. november 2022. Som
en del av transaksjonen for å bringe
Telenor og Axiata til lik eierandel, kjøpte Telenor på
samme dato opp 73,4 millioner aksjer fra
Axiata til et beløp
på 667 millioner kroner. Telenors eierandel etter transaksjonen
i CelcomDigi er 33,1 %. Gevinsten på 32,9
milliarder kroner ble bokført på
tidspunktet for tap av kontroll over Digi
basert på markedsverdien av det sammenslåtte virksomheten
på første handelsdag, dvs. 1. desember 2022,
som var 34,1 milliarder kroner for Telenors eierandel
i det nye selskapet CelcomDigi . Se note 12
for mer informasjon.
I løpet av 2022
har konsernet gjennomført et kapitalinnskudd på 0,2 milliarder, i
henhold til sin proporsjonale eierandel i Telenor Microfinance
Bank
Limited (“TMB”). Andel av netto tap for 2022
inkluderer konsernets andel av tap i TMB
på 0,2 milliarder kroner (0,3 milliarder kroner i 2021).
Som annonsert 17. januar 2022 inngikk Telenor
en avtale med Yoma Strategic om å selge
konsernets 51 % eierandel i Digital Money Myanmar
Limited (Wave Money) til Yoma MFS Holdings Pte.
Ltd, et datterselskap av Yoma Strategic. Transaksjonen ble avsluttet
7. desember 2022 for et
kontantvederlag på 0,4 milliarder kroner. Inntektsført tap ved
avhendelse var 35 millioner kroner i løpet av
2022.
I 2022 ble Telenors økonomiske eierandel i Carousell
utvannet etter ny kapitalinvestering på 15 millioner amerikanske
dollar. Tapet på 36 millioner
kroner ble bokført i løpet av 2022 ved antatt
avhendelse. Per 31. desember 2022 er Telenors
økonomiske eierandel i Carousell 32,4 %. I løpet av
2021
ble ny kapital på 100 millioner amerikanske dollar
hentet inn av Carousell, noe som førte
til utvanning av Telenors økonomiske eierandel i
Carousell
fra 37,4
% til 33,6
% per 31.
desember
2021. Gevinsten
på NOK 21
millioner
ble bokført
i løpet av
2021.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 148
Vesentlige tilknyttede
selskaper og
felleskontrollert
virksomheter
CelcomDigi
CelcomDigi
er et tilknyttet
selskap hvor
Telenor
kontrollerer
33,1 % av
aksjene og
stemmerettighetene.
Det tilknyttede
selskapet
regnskapsføres
etter egenkapitalmetoden. CelcomDigi er et telekommunikasjonsselskap, notert
på Bursa Malaysia Berhad og ble den
største mobilnettoperatøren
i Malaysia gjennom en fusjon mellom det tidligere Telenor-datterselskapet
Digi og Celcom Axiata Berhad i november
2022. Telenors andel av
CelcomDigi’s
markedsverdi
utgjorde
34,7 milliarder
kroner pr.
31. desember
2022.
Konsernet er ikke kjent med vesentlige begrensninger som
begrenser CelcomDigi’s mulighet til å overføre midler
til sine aksjonærer. For eksempel i
form av utbytte,
tilbakebetaling
av forskudd
eller gitt
lån.
Ettersom de finansielle kvartalsresultatene til det børsnoterte
selskapet CelcomDigi ikke alltid vil bli publisert på det
tidspunktet Telenor rapporterer
sine kvartalsresultater, vil Telenor inkludere andelen av
overskuddet fra CelcomDigi med en fjerdedel etterslep. Dette
betyr at fjerde
kvartalsresultatet til CelcomDigi bestående av desember 2022 vil
bli inkludert i Telenors Q1 2023-rapport.
Tabellen nedenfor viser en oppsummering av finansiell
stilling for CelcomDigi. Beløpene reflekterer åpningsbalansen for CelcomDigi
per 1.
desember 2022, justert for utbytte mottatt av
Telenor i desember 2022. Den finansielle informasion inkluderer foreløpig
allokering av merverdier
innregnet som en del av fusjonen,
og avstemming med balanseført
verdi av investeringen for konsernet:
Beløp i millioner
kroner
2022
Oppstilling
av finansiell
stilling
Anleggsmidler
77 836
Omløpsmidler, eksklusiv kontanter og kontantekvivalenter
9 593
Kontanter
og kontantekvivalenter
7 744
Langsiktig ikke-rentebærende gjeld
(6 978)
Langsiktig rentebærende gjeld
(33 310)
Kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld
(8 194)
Sum egenkapital
46 691
Konsernets andel egenkapital
15 455
Goodwill
relatert
til konsernets
investering
18 981
Regnskapsført
verdi av
konsernets
investering
34 436
Mottatt utbytte
289
Allente
Allente Group AB (Allente) er en felleskontrollert
virksomhet der konsernet kontrollerer 50 % av utestående
aksjer og stemmerettigheter. Den
felleskontrollerte virksomheten regnskapsføres etter egenkapitalmetoden. Allente er
en nordisk TV distributør som kringkaster via satellitt og
internett-TV
til kunder hjemmehørende i Norge, Sverige, Danmark og
Finland. Allente ble opprettet i mai 2020 gjennom
en fusjon mellom
konsernets tidligere datterselskap Canal Digital og Nordic
Entertainment Group (NENT).
Tabellen nedenfor viser en oppsummering av finansiell
stilling for Allente, og en avstemming av
regnskapsmessig bokført verdi av investeringen for
konsernet:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Oppstilling av totalresultatet
Driftsinntekter
6 472
6 826
EBITDA
1 181
593
Avskrivninger og amortiseringer
(526)
(663)
Netto finansposter
(62)
-
Skattekostnad
(143)
46
Resultat etter
skatt
470
(25)
Øvrige resultatelementer
83
148
Totalresultat
553
123
Konsernets eierandel i %
50
50
Konsernets andel av resultat etter skatt fra videreført virksomhet
235
(12)
Konsernets andel av øvrige resultatelementer
42
74
Konsernets andel av totalresultat
277
61
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 149
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Oppstilling
av finansiell
stilling
Anleggsmidler
4 401
4 910
Omløpsmidler, eksklusiv kontanter og kontantekvivalenter
1 781
1 647
Kontanter
og kontantekvivalenter
144
191
Langsiktig ikke-rentebærende gjeld
(442)
(514)
Langsiktig rentebærende gjeld
(1 948)
(2 252)
Kortsiktig ikke-rentebærende gjeld
(1 971)
(1 940)
Sum egenkapital
1 964
2 042
Konsernets andel egenkapital
982
1 021
Goodwill
relatert
til konsernets
investering
387
399
Regnskapsført
verdi av
konsernets
investering
1 369
1 420
Mottatt utbytte
285
501
Felleskontrollert
driftsordning
Konsernet er involvert i fire felleskontrollerte driftsordninger
for nettverksdeling i Sverige, Danmark og Finland. Disse
felleskontrollerte
driftsordningene er strukturert gjennom separate foretak. Aktivitetene er
utformet for å levere tjenester til de
respektive eierne i ordningene og
dermed er
disse ordningene
klassifisert
som felleskontrollerte
driftsordninger.
Felleskontrollert
driftsordning
Beskrivelser
Eierandel
i %
3G Infrastructure
Services
AB
En felleskontrollert driftsordning med mobiloperatøren 3 i Sverige
1)
50
Net4Mobility HB
En felleskontrollert driftsordning under en partnerskap-avtale,
med mobiloperatøren Tele2
Sverige AB i Sverige
1)
50
TT Netværket P/S
En felleskontrollert driftsordning under en partnerskap-avtale,
med mobiloperatøren
TeliaSonera Mobile Holding AB i Danmark
50
Suomen Yhteisverkko
Oy
En felleskontrollert driftsordning med mobiloperatøren Telia Finland
Oy i Finland
2)
49
1)
I henhold til svensk lov er alle partnere i et partnerskap
solidarisk ansvarlig for alle forpliktelser i
partnerskapet.
2)
I henhold til aksjeeier-avtalen er begge parter i fellesskap,
og hver for seg, ansvarlige for alle forpliktelser i den
felleskontrollerte driftsordningen.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 150
NOTE 36
Nærstående parter
Telenor ASA er
53,97 % eid av
Den Norske Stat
representert
ved Nærings-
og fiskeridepartementet
(NFD).
Transaksjoner
mellom Telenor
og norske myndigheter
anses derfor
som nærstående
transaksjoner.
Videre anses
transaksjoner
mellom Telenor
og tilknyttede
selskaper og felleskontrollert
virksomhet som
nærstående
transaksjoner.
Alle transaksjoner
med disse nærstående
partene er basert
på armlengdeprinsippet.
Transaksjoner
med norske myndigheter
Det norske telekommunikasjonsmarkedet er underlagt lov om
elektronisk kommunikasjon av 4. juli 2003 og
forskrifter som er utstedt i medhold av
denne loven. I henhold til en avtale mellom Telenor
og Kommunal- og Distriktsdepartementet leverer Telenor utvalgte leveringspliktige tjenester
(USO – Universal Service Obligation).
USO-forpliktelsen omfatter blant annet leveranse av
offentlig taletelefoni og tilgang til internett til alle
husholdninger og bedrifter. Telenor er videre pålagt
å tilby tekstmeldingstjenester til døve og hørselshemmede.
Telenor mottar ingen
kompensasjon
fra Den
Norske Stat
for levering
av USO-forpliktelsene.
I tillegg var Telenor i 2022 og
2021 pålagt spesielle samfunnstjenester, primært knyttet til sikkerhet
og beredskap (totalforsvaret) etter avtale
mellom Justis- og beredskapsdepartementet og Telenor Kystradio.
Telenor mottok en kompensasjon på 97
millioner kroner i 2022 og 93 millioner
kroner i
2021 for
levering
av disse tjenestene.
Telenor kan også motta kompensasjon i forbindelse
med oppfyllelse av tilleggskrav for å tilfredsstille nasjonale
behov for sikkerhet i elektronisk
kommunikasjonsnett
og andre
lovpålagte
tjenester.
Telenor
mottok en
kompensasjon
på 110 millioner
kroner i
2022 og
57 millioner
kroner i
2021 for
levering
av slike tjenester.
I 2022 og 2021 mottok Telenor tilskudd
på 274 millioner kroner i 2022 og 67 millioner
kroner i 2021 i offentlige tilskudd i forbindelse
med utbygging av
bredbåndsnettverk i utpekte områder i Norge.
Telenor betaler et årlig gebyr til Nasjonal kommunikasjonsmyndighet
og en årlig avgift til Kommunal- og
moderniseringsdepartementet for å kunne
levere elektroniske kommunikasjonstjenester, herunder frekvenstillatelser og nummer.
Gebyret/avgiften var på 185 millioner kroner i 2022
og 189
millioner
kroner i
2021.
I 2021 investerte Telenor 1,2 milliarder kroner i
spektrum i 2,6-GHz og 3,6 GHz-båndene
i Norge. Tildelingen av 2,6 GHz-båndet kunne anvendes
fra 1.
januar 2022, mens 2,6 GHz-båndet vil kunne
tas i bruk fra 1. januar 2023.
Begge lisensene er gyldige til 31. desember 2042.
I tillegg solgte Telenor transmisjonskapasitet og relaterte
tjenester i det analoge og digitale bakkenettet til
Norsk rikskringkasting AS for 226
millioner kroner i 2022 og 210 millioner kroner
i 2021.
Telenor leverer telefoni og mobiltelefoni, leide samband,
utstyr, internett-tjenester,
TV-distribusjon og andre tjenester til den offentlige
forvaltning
inkludert selskaper kontrollert av staten basert på vanlige
forretningsmessige vilkår. Telenor kjøper også tjenester, eksempelvis posttjenester,
basert på vanlige forretningsmessige vilkår. Detaljer om
slike transaksjoner er ikke inkludert i noten.
Transaksjoner
med tilknyttede
selskaper og
felleskontrollerte
virksomheter
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Salg til
Kjøp fra
Salg til
Kjøp fra
483
(791)
499
(696)
Fordringer på
og gjeld til tilknyttede
selskaper og
felleskontrollerte
virksomheter
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Fordringer
Gjeld
Fordringer
Gjeld
210
(41)
88
(38)
Salg til
tilknyttede
selskaper
i 2022 and
2021 inkluderer
NOK 420
millioner kroner
og NOK 432
millioner
kroner i
salg av satellittkapasitet
til Allente-
gruppen.
Kjøp fra
Strex AS relatert
til mobile
innholdstjenester
beløper
seg til 578
millioner
kroner i
2022 og
542 millioner
kroner i
2021.
CelcomDigi
innregnes
som et tilknyttet
selskap
fra desember
2022 etter
at fusjonen
av Digi
og Celcom
var fullført.
Telenor har
en fordring
mot
CelcomDigi
på NOK 131
millioner
kroner, hvorav
NOK 72 millioner
kroner knytter
seg til integrasjonskostnader
fra 2021
og 2022.
Transaksjoner med datterselskaper elimineres i konsernregnskapet og representerer
ikke transaksjoner med nærstående parter. Se note
35 for
mer informasjon om felleskontrollerte driftsordninger og note 34
for mer informasjon om selskaper i konsernet.
For informasjon
om ytelser
til ledelsen,
se note 37
Godtgjørelse
til ledelsen
og ekstern
revisor samt
kapittel
11 og 12
i delen om
eierstyring
og
selskapsledelse i styrets årsberetning.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 151
NOTE 37
Godtgjørelse til ledelsen
Godtgjørelse
til konsernledelsen
Tabellen under viser total godtgjørelse til konsernsjefen
og konsernledelsen i 2022 og 2021 per kategori.
Beløp i millioner
kroner
2022
7)
2021
7)
Grunnlønn
1)
39,4
35,6
Tilleggsytelser
2)
5,4
4,9
Korttidsinsentiv (årsbonus)
3)
11,6
10,5
Langtidsinsentiv (LTI)
4)
10,2
8,7
Ekstraordinær godtgjørelse
5)
0,9
Pensjon
6)
6,9
6,0
Total godtgjørelse
73,5
66,7
1)
Grunnlønn inkluderer feriepenger hvis relevant.
2)
Tilleggsytelser inkluderer alle typer kontant-
eller naturalytelser som for eksempel bilgodtgjørelse
eller fordel firmabil, forsikring, mobiltelefon-
og
bredbåndsabonnement, tilleggsytelser til utstasjonerte
som for eksempel bolig og skolekostnader
for barn.
3)
Korttidsinsentiv (årsbonus) reflekterer faktisk bonusbeløp
og ekskluderer feriepenger. Feriepenger rapporteres,
hvis relevant, under ‘grunnlønn’.
4)
Langtidsinsentiv (LTI) er en flerårig incentivordning som
er en begrenset aksjeplan hvor deltakerne kan
motta aksjer eller fantomaksjer for en definert
maksimal prosentandel av sin årlige grunnlønn.
Aksjene er låst i en periode på 3 år (4 år for
aksjer tildelt før 2020). Beløpene som er rapportert
for
langtidsinsentiv (LTI) ordning reflekterer de årlige kostnadene
for alle aktive programmer det året.
5)
I 2021 ga Telenor en engangskompensasjon for å
anerkjenne utfordringene som de omfattende restriksjonene
knyttet til reise og bevegelsesfrihet hadde
på
utstasjonerte ansatte og familiene deres. Kompensasjonen
tilsvarte én måneds grunnlønn.
6)
Beregningene av pensjonsopptjening er basert på de samme
aktuarmessige og andre forutsetninger som benyttes
i pensjonsberegningene i note 21.
7)
Skatter i Norge pådratt for leder i oppdrag til Singapore
på 6.6 million kroner i 2022 (5.6 millioner
kroner i 2021) på grunn av dobbeltbeskatning i Singapore
og
Norge som følge av reiserestriksjoner under Covid-19
pandemien er ikke inkludert i tabellen ovenfor
.
I tillegg
til ovenstående,
utgjør godtgjørelse
til styret
6,4 millioner
kroner i
2022 og 5,5
millioner
kroner i
2021. Godtgjørelse
til medlemmer
av styret
består av
et årlig
styrehonorar
avhengig
av rolle i
styret samt
honorar for
eventuell
deltagelse
i styrekomiteer.
Lån til ansatte
Lån til
ansatte var
til sammen
på 4,3 millioner
kroner per
31. desember
2022 og 3,9
millioner
kroner per
31. desember
2021.
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 152
NOTE 38
Honorar til ekstern revisor
Tabellen nedenfor oppsummerer påløpte revisjonshonorarer for 2022
og 2021 og honorarer for revisjonsrelaterte tjenester,
skattetjenester og
andre tjenester. Honorarer inkluderer både norske og
utenlandske datterselskaper.
Revisjon
Attestasjonstjenester
Skatterelaterte
tjenester
Andre tjenester
Beløp i millioner
kroner eksklusiv
merverdiavgift
2022
2021
2022
2021
2022
2021
2022
2021
Telenor
ASA
7,0
6,1
0,7
0,3
0,6
0,6
0,1
2,0
Andre konsernselskaper
32,7
32,3
5,6
4,7
23,0
14,7
8,6
8,8
Sum konsernrevisor
39,7
38,3
6,3
5,0
23,7
15,3
8,7
10,8
Andre revisorer
i datterselskap
0,5
0,9
0,0
0,0
0,0
0,0
0,0
0,0
Totalt
40,2
39,2
6,4
5,0
23,7
15,3
8,7
10,8
Honorarer for revisjonstjenester inkluderer honorarer knyttet til
påkrevd lovpålagt og finansiell revisjon. Ytterligere attestasjonstjenester
inkluderer
i hovedsak
andre attestasjonstjenester
som kreves
av lover
og forskrifter,
attester knyttet
til informasjonssystem,
revisjoner,
attester
og avtalte
prosedyrer rapportert til regulatorer og andre tredjeparter.
Honorarer for skattetjenester inkluderer skatteoverholdelse og
rådgivning om skatteregler og konsekvenser, samt skattemessige due diligence-
tjenester i forbindelse med oppkjøp, avhendelser og
andre transaksjoner. Andre honorarer relaterer seg primært
til
prosess/system/prosjekt/leverandørgjennomgang, finansielle due diligence-tjenester og konsultasjoner i forbindelse
med oppkjøp, avhendelser og
andre transaksjoner.
NOTE 39
Aksjer og aksjonærer
Aksjeinformasjon
Telenor ASA hadde per 31. desember 2022
en aksjekapital på 8.396.748.198 kroner fordelt på 1.399.458.033
ordinære aksjer pålydende 6 kroner. Alle
aksjer har
lik stemmerett
og rett til
utbytte.
Per 31. desember
2022 og
2021 eide
Telenor ingen
egne aksjer.
Aksjonærer
Per 31. desember 2022 hadde Telenor ASA cirka
61.300 VPS-registrerte aksjonærer, sammenlignet med rundt 57.100 på
samme tid året før.
De 20 største aksjonærene per 31. desember 2022 fra aksjonærregisteret
1)
Navn på aksjonær
Antall aksjer
%
1
Den norske stat, ved Nærings-
og Fiskeridepartementet
755 220 420
53,97
2
Folketrygdfondet
62 579 157
4,47
3
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
29 014 798
2,07
4
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
26 948 952
1,93
5
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
24 298 544
1,74
6
JPMorgan Chase Bank (nominee)
22 474 455
1,61
7
JPMorgan Chase Bank (nominee)
18 634 411
1,33
8
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
18 235 048
1,30
9
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
14 369 399
1,03
10
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
13 076 230
0,93
11
Clearstream
Banking
S.A. (nominee)
10 777 743
0,77
12
The Northern Trust Comp (nominee)
10 424 701
0,74
13
The Bank of New York Mellon (nominee)
9 100 156
0,65
14
Verdipapirfondet
KLP Aksjenorge
IN
8 534 582
0,61
15
BNP Paribas (nominee)
8 481 555
0,61
16
VPF DNB AM Norske Aksjer
7 009 921
0,50
17
Verdipapirfondet Storebrand Norge
6 723 481
0,48
18
State Street
Bank and
Trust Company
(nominee)
6 509 442
0,47
19
Euroclear Bank S.A./N.V. (nominee)
6 264 538
0,45
20
Danske Invest
Norske INSTIT.
II
6 138 212
0,44
Sum aksjer 20 største aksjonærer
1 064 815
745
76,10
Antall aksjer
totalt
1 399 458
033
100,00
| Noter til regnskapet Telenor konsern | Årsrapport
2022 | 153
De 20 største aksjonærene per 31. desember 2022, underliggende eiere
2)
Navn på aksjonær
Antall aksjer
%
1
Den norske
stat, ved
Nærings-
og Fiskeridepartementet
755 220 420
53,97
2
Folketrygdfondet
62 579 157
4,47
3
BlackRock
Institutional
Trust Company,
N.A.
28 908 338
2,07
4
DNB Asset
Management
AS
27 135 763
1,94
5
The Vanguard
Group, Inc.
24 842 271
1,78
6
DWS Investment GmbH
12 730 679
0,91
7
Caisse de Depot et Placement du Quebec
12 679 695
0,91
8
Storebrand Kapitalforvaltning AS
12 147 338
0,87
9
KLP Forsikring
10 568 174
0,76
10
Lazard Asset Management, L.L.C.
9 718 372
0,69
11
BlackRock Advisors (UK) Limited
7 496 236
0,54
12
APG Asset
Management
N.V.
7 435 292
0,53
13
Danske Invest Asset Management AS
7 028 900
0,50
14
State Street
Global Advisors
(US)
6 572 343
0,47
15
Pyrford International Limited
6 216 179
0,44
16
Fidelity
International
6 093 235
0,44
17
Aberdeen Standard Investments (Edinburgh)
5 827 471
0,42
18
Legal & General Investment Management Ltd.
5 620 721
0,40
19
Danske Bank Asset Management
5 287 074
0,38
20
Deka Investment
GmbH
5 037 420
0,36
Sum aksjer 20 største aksjonærer
1 019 145
078
72,85
Antall aksjer
totalt
1 399 458
033
100,00
1)
Kilde: VPS aksjonærregister.
2)
Aksjonærlisten blir levert av Nasdaq Advisory Services
og er fremskaffet gjennom analyse av sluttinvestor
-
og fondsforvaltningsopplysninger, gitt på
anmodning fra forvalterkonti registrert som aksjonærer i
Telenors aksjonærregister. Til tross for at alle rimelige
undersøkelser er foretatt for å verifisere
all
informasjon, kan verken Telenor eller Nasdaq Advisory
Services garantere for at opplysningene er fullstendige.
NOTE 40
Hendelser etter balansedagen
Sammenslåingen
av dtac og True
i Thailand
Den 1. mars 2023 kunngjorde Telenor fullføringen
av sammenslåingen av teleselskapene til True og
dtac i Thailand. Transaksjonen er den største
fusjonen innenfor telekommunikasjon i Sørøst-Asia målt i
samlet virksomhetsverdi. Navnet på det nye selskapet
er True Corporation. Telenors
eierandel i True Corporation etter transaksjonen er 30,3
%. Gevinsten fra salget av dtac vil
bli rapportert i 1. kvartal 2023. True Corporation vil
bli
regnskapsført
som et tilknyttet
selskap
etter egenkapitalmetoden
fremover.
Delsalg av Telenor
Fiber AS (Norge)
Den 1. februar 2023 kunngjorde Telenor fullføringen
av transaksjonen med å selge 30 prosent
av det nyetablerte selskapet Telenor Fiber AS
i Norge
til et konsortium ledet av KKR. Den avtalte
salgsprisen representerer en virksomhetsverdi for den norske fibervirksomheten
på 36,1 milliarder kroner, noe som
gir Telenor et proveny på 10,8 milliarder
kroner. Transaksjonen resulterer i en økning av
egenkapitalen til
aksjonærene i Telenor ASA på rundt 7,6
milliarder kroner.
Delvis oppgjør
til Department
of Telecommunications
i India
Den 30. januar 2023 betalte Telenor 1,5
milliarder kroner til Department of Telecommunications i India
knyttet til garantier gitt til Bharti
Airtel i perioden Telenor hadde virksomhet i India.
Betalingen er en delbetaling av tvisten knyttet til
beregningsgrunnlaget for
lisensbetalinger og avgifter for bruk av spektrum.
Utbetalingen vil redusere avsetningen som er innregnet
i balansen tilsvarende. Se note 23 Tvister
og betingede forpliktelser og 12 Holdt for salg
og avviklet virksomhet.
Utbytte foreslått
eller vedtatt
av styret i datterselskaper
med ikke-kontrollerende
interesser
Dtac - Thailand
Den 26. januar 2023 foreslo styret i
dtac et endelig utbytte for 2022 på
THB 1,22 per aksje som tilsvarer ca. NOK
0,8 milliarder i totalt utbytte og cirka
NOK 0,3 milliarder for den ikke-kontrollerende
eierinteressen.
Grameenphone - Bangladesh
Den 30. januar 2023 foreslo styret i
Grameenphone Ltd. et endelig utbytte for 2022 på BDT
9,5 per aksje, som tilsvarer ca. NOK
1,2 milliarder i totalt
utbytte og
cirka NOK
0,5 milliarder
for den ikke-kontrollerende
eierinteressen.
| Årsregnskap Telenor ASA | Årsrapport 2022 | 154
Resultatregnskap
for morselskapet
Telenor ASA
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
Driftsinntekter
1
871
895
Lønn og personalkostnader
2, 14
(634)
(631)
Andre driftskostnader
3
(918)
(890)
Av-
og nedskrivninger
7, 8
(50)
(18)
Sum driftskostnader
(1 602)
(1 539)
Driftsresultat
(731)
(644)
Finansinntekter og -kostnader
Finansinntekter
5
7 841
15 061
Finanskostnader
5
(1 384)
(967)
Netto valutagevinster
(tap)
5
(2 563)
1 457
Netto verdiendring
finansielle
instrumenter
5
406
185
Netto gevinst (tap og nedskrivninger) av finansielle eiendeler
5
-
10 383
Netto finansinntekter og -kostnader
4 300
26 119
Resultat
før skatt
3 569
25 475
Inntektsskatt
6
2 207
(1 630)
Resultat etter skatt
5 776
23 845
| Årsregnskap Telenor ASA | Årsrapport 2022 | 155
Oppstilling av
totalresultat for
morselskapet
Telenor ASA
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Resultat etter skatt
5 776
23 845
Øvrige resultatelementer
Estimatendringer
knyttet til
pensjoner
33
(34)
Inntektsskatt
(7)
7
Sum av poster som ikke kan reklassifiseres til resultatet i senere
perioder
26
(27)
Øvrige resultatelementer, netto etter skatt
26
(27)
Totalresultat
5 802
23 818
| Årsregnskap Telenor ASA | Årsrapport 2022 | 156
Oppstilling av
finansiell stilling
for morselskapet
Telenor ASA
per 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
EIENDELER
Eiendel
ved utsatt
skatt
6
1 254
2 003
Pensjonsmidler
14
156
132
Goodwill
20
20
Immaterielle eiendeler
7
4
5
Bruksretteiendeler
8
900
945
Varige driftsmidler
11
13
Aksjer i datterselskaper
9
154 787
154 787
Langsiktige rentebærende fordringer på konsernselskaper
15
32 126
31 592
Andre langsiktige finansielle eiendeler
10, 11
4 497
2 043
Sum anleggsmidler
193 755
191 540
Kundefordringer på konsernselskaper
515
363
Eksterne kundefordringer
19
1
Andre kortsiktige finansielle eiendeler
10, 11
199
830
Betalingsmidler og kortsiktige plasseringer
11
4 651
7 333
Sum omløpsmidler
5 384
8 527
Sum eiendeler
199 139
200 067
EGENKAPITAL OG GJELD
Egenkapital
12
104 856
112 065
Gjeld
Langsiktige leieforpliktelser
8
860
883
Langsiktig rentebærende ekstern gjeld
11
64 962
67 357
Langsiktig ikke-rentebærende ekstern gjeld
11
1 420
1 077
Pensjonsforpliktelser
14
488
531
Andre forpliktelser
73
47
Sum langsiktig
gjeld
67 803
69 895
Kortsiktige leieforpliktelser
8
67
67
Kortsiktig rentebærende gjeld til konsernselskaper
11, 15
15 102
7 480
Kortsiktig rentebærende ekstern gjeld
11
5 263
4 992
Trekk på konsernkonto
11
4 777
1 965
Kortsiktig
ikke-rentebærende
gjeld til
konsernselskaper
11, 13
112
58
Kortsiktig
ikke-rentebærende
ekstern gjeld
11, 13
1 159
3 545
Sum kortsiktig
gjeld
26 480
18 107
Sum egenkapital og gjeld
199 139
200 067
| Årsregnskap Telenor ASA | Årsrapport 2022 | 157
Oppstilling av
kontantstrømmer
for morselskapet
Telenor ASA
1. januar
– 31. desember
Beløp i millioner
kroner
Note
2022
2021
Resultat
før skatt
3 569
25 475
Betalt skatt
(1 509)
( 569)
Netto (gevinst) tap, nedskrivninger og endring i virkelig
verdi av finansielle eiendeler og gjeld
-
(10 383)
Av-
og nedskrivninger
50
18
Netto valuta
(gevinst)
tap ikke
relatert til
operasjonelle
aktiviteter
3 208
(1 747)
Netto endring i påløpte ikke betalte renter
til/fra konsernselskaper
(316)
( 48)
Innbetaling
av utbytte
-
8 000
Inntektsført
utbytte
-
(8 000)
Innbetalinger
av renter
576
137
Utbetalinger
av renter
(1 381)
( 921)
Netto endring i andre tidsavgrensningsposter
957
673
Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter
5 154
12 635
Utbetalinger ved tilgang varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
(3)
(2)
Utbetalinger ved tilgang og kapitalendringer datterselskaper
-
(3 025)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter
(3)
(3 027)
Innbetalinger
ved opptak
av gjeld
2 077
1 035
Utbetalinger
ved tilbakebetaling
av gjeld
(7 699)
(4 445)
Nedbetaling av leieforpliktelser
8
( 23)
( 6)
Endring av utlån under konserninterne trekkrettigheter
7 883
2 684
Utbetaling
av utbytte
til aksjonærer
i Telenor
ASA
(13 015)
(12 595)
Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter
(10 777)
(13 327)
Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter
132
( 54)
Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter
(5 494)
(3 773)
Kontanter
og kontantekvivalenter
per 1. januar
5 368
9 141
Kontanter og kontantekvivalenter per 31. desember
( 126)
5 368
Spesifisering av kontanter og kontantekvivalenter
Betalingsmidler og kortsiktige plasseringer
4 651
7 333
Trekk på konsernkonto
(4 777)
(1 965)
Kontanter og kontantekvivalenter per 31. desember
( 126)
5 368
| Årsregnskap Telenor ASA | Årsrapport 2022 | 158
Oppstilling av
endringer i egenkapital
for
morselskapet
Telenor ASA
– per 31. desember
2021 and 2022
Beløp i millioner
kroner (unntatt
antall aksjer)
Antall aksjer
Aksje-
kapital
Egne
aksjer
Overkurs
Estimat
endringer
pensjoner
Annen
egen-
kapital
Tilbake-
holdt
over-
skudd
Total
Egen-
kapital
Egenkapital per 1. januar 2021
1 399 458
033
8 397
-
69
52
(19 306)
111 623
100 835
Resultat etter
skatt for
perioden
-
-
-
-
-
-
23 845
23 845
Øvrige resultatelementer for perioden
-
-
-
-
(27)
-
-
(27)
Totalresultat
-
-
-
-
(27)
-
23 845
23 818
Utbytte
-
-
-
-
-
-
(12 595)
(12 595)
Aksjebasert avlønning, utøvelse av opsjoner og
utdeling
av aksjer
-
-
-
-
-
7
-
7
Egenkapital per 31. desember 2021
1 399 458
033
8 397
-
69
25
(19 299)
122 873
112 065
Resultat etter
skatt for
perioden
-
-
-
-
-
-
5 776
5 776
Øvrige resultatelementer for perioden
-
-
-
-
26
-
-
26
Totalresultat
-
-
-
-
26
-
5 776
5 802
Utbytte
-
-
-
-
-
-
(13 015)
(13 015)
Aksjebasert avlønning, utøvelse av opsjoner og
utdeling
av aksjer
-
-
-
-
-
4
-
4
Egenkapital per 31. desember 2022
1 399 458
033
8 397
-
69
51
(19 295)
115 634
104 856
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 159
Noter til regnskapet
for morselskapet
Telenor ASA
Innhold noter
1
Generell informasjon og sammendrag av vesentlige
11
Finansielle instrumenter og risikostyring
regnskapsprinsipper
12
Egenkapital og utbytte
2
Lønn og personalkostnader
13
Kortsiktig ikke-rentebærende gjeld
3
Andre driftskostnader
14
Pensjonsforpliktelser
4
Utgifter til forskning og utvikling
15
Nærstående parter
5
Finansinntekter og -kostnader
16
Garantiansvar
6
Skatter
7
Immaterielle eiendeler
8
Leieavtaler
9
Aksjer i datterselskaper
10
Andre finansielle eiendeler
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 160
NOTE 1
Generell informasjon og sammendrag av vesentlige regnskapsprinsipper
Telenor ASA er et holdingselskap og inkluderer konsernledelse,
konsernfunksjoner, forskning og utvikling og konsernets internbank
(Group
Treasury).
Selskapsregnskapet er utarbeidet i samsvar med Internasjonale regnskapsprinsipper
(IFRS) i henhold til Regnskapsloven § 3–
9 og Forskrift om
forenklet anvendelse av IFRS fastsatt av Finansdepartementet
21. januar 2008.
Telenor ASA sine regnskapsprinsipper er konsistente med
regnskapsprinsippene i konsernet.
Der notene for morselskapet er vesentlig annerledes
enn konsernet, er dette beskrevet nedenfor. I
alle andre tilfeller henvises det til noter
til konsernregnskapet.
Telenor ASA benytter indirekte metode for oppstilling
av kontantstrømmer. Kontanter og kontantekvivalenter består av
betalingsmidler, kortsiktige
plasseringer og trekk på konsernkonto. Netto endring
konserninterne trekkrettigheter er utlån og plasseringer med
høy omløpshastighet, og er
presentert
netto.
Driftsinntekter består i hovedsak av
salg av konserntjenester til andre konsernselskaper, salg av
forsknings- og utviklingstjenester og salg av
andre
konsulenttjenester. Kjøp fra andre konsernselskaper omfatter i
hovedsak konsulentkostnader i forbindelse med konsernprosjekter, husleie, IT-drift
og vedlikehold.
Telenor ASA utfører store deler av den
eksterne finansieringen av konsernet, og yter lån til
og mottar plasseringer fra konsernselskaper. Se note 30
til konsernregnskapet.
Aksjer i datterselskaper og lån til datterselskaper er
vurdert til det laveste av virkelig verdi og
historisk kost. Eventuelle nedskrivninger og
reversering av nedskrivninger er klassifisert som netto gevinst
(tap og nedskrivninger) på finansielle eiendeler i resultatregnskapet.
NOTE 2
Lønn og personalkostnader
Administrerende direktør og styret for Telenor ASA
tilsvarer konsernsjef og konsernstyret. Ytterligere opplysninger om
ytelser til styret, ledende
ansatte og revisor finnes i kapittel 11 og
12 i avsnittet om eierstyring og selskapsledelse i
styrets årsberetning samt note 37 og note
38 til
konsernregnskapet.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Lønn, feriepenger mv.
(457)
(455)
Arbeidsgiveravgift
(69)
(67)
Pensjonskostnad inkludert arbeidsgiveravgift (note 14)
(65)
(67)
Aksjebasert
betaling
1)
(24)
(26)
Andre personalkostnader
(19)
(16)
Sum lønn og personalkostnader
(634)
(631)
Gjennomsnittlig
antall årsverk
321
341
1)
Aksjebasert betaling er kostnader relatert til Telenors
aksjeprogram for ansatte og langsiktig incentivordning
(LTI) for ledere og nøkkelpersoner.
NOTE 3
Andre driftskostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Driftskostnader relatert til landkontorer og felles økonomi-, regnskaps-
og personaltjenester
(297)
(134)
Kostnader til lokaler, biler, kontorutstyr, drift og vedlikehold
(127)
(162)
Markedsføring,
reklame og
salgsprovisjoner
(27)
(50)
Kostnader
til nedbemanning
og tapskontrakter
(105)
(30)
Andre driftskostnader
1)
(362)
(514)
Sum andre driftskostnader
(918)
(890)
1)
Andre driftskostnader er hovedsakelig knyttet til
ivaretakelse av eierinteresser og til vurdering av nye
markedsmuligheter. I tillegg inngår revisjonshonorar
og
andre honorarer til revisor, se note 38 til konsernregnskapet.
Det er satt av 204 millioner kroner til tap på konserninterne
kundefordringer,
en reduksjon på 147
millioner kroner fra 2021.
NOTE 4
Utgifter til forskning og utvikling
Utgifter
til forskning
og utvikling
innregnet
som kostnad
i Telenor
ASA utgjorde
135
millioner
kroner i
2022 og
131 millioner
kroner i
2021. Forskning
og utviklingsarbeid
er relatert
til utvikling
av ny teknologi
og sikrer
full utnyttelse
av eksisterende
teknologi
og nett.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 161
NOTE 5
Finansinntekter og kostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Renteinntekter fra konsernselskaper
643
70
Konsernbidrag og utbytte mottatt fra datterselskaper
7 011
14 903
Andre finansinntekter
187
87
Andre finansinntekter fra konsernselskaper
-
1
Sum finansinntekter
7 841
15 061
Rentekostnader til konsernselskaper
(426)
(15)
Eksterne
rentekostnader
(958)
(952)
Sum finanskostnader
(1 384)
(967)
Valutagevinster
932
2 804
Valutatap
(3 495)
(1 347)
Netto valutagevinst (tap)
(2 563)
1 457
Netto verdiendring
finansielle
instrumenter
til virkelig
verdi over
resultatet
611
229
Netto verdiendring av sikringsinstrumenter og sikringsobjekter
(205)
(44)
Netto verdiendring finansielle instrumenter
406
185
Gevinst ved overføring av datterselskaper
1)
-
12 659
Nedskrivning av aksjer i datterselskaper
2)
-
(2 276)
Netto gevinst (tap og nedskrivninger) av finansielle eiendeler
-
10 383
Netto finansinntekter og kostnader
4 300
26 119
1)
Gevinst ved overføring av datterselskap i 2021 gjelder
overføring av aksjer i Telenor Infra AS til det
heleide datterselskapet Telenor Networks Holding
AS som
tingsinnskudd.
2)
Nedskrivningen er relatert til Telenor Real Estate AS og
kommer som en konsekvens av at Telenor Real
Estate AS utbetalte et utbytte til Telenor ASA
på 3,0
milliarder kroner i 2021.
Telenor ASA fører mottatt konsernbidrag og utbytte
fra datterselskaper som finansinntekt i det året
de vedtas av generalforsamlingen i relevante
selskap og Telenor ASA får rett til konsernbidrag og
utbytte. I 2022 mottok og innregnet Telenor ASA 7,0
milliarder kroner i skattepliktig
konsernbidrag for inntektsåret 2021.
I 2021 mottok og innregnet Telenor ASA
6,9 milliarder kroner i skattepliktig konsernbidrag for
inntektsåret 2020.
Telenor ASA mottok også utbytte
på 5,0 milliarder kroner fra Telenor Mobile Holding
AS og 3,0
milliarder kroner fra Telenor Real Estate AS.
Telenor Mobile Holding AS har delt ut
utbytte etter
selv å ha
mottatt utbytte
fra sine
datterselskaper.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 162
NOTE 6
Inntektsskatt
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Resultat
før skatt
3 569
25 475
Årets betalbare skatt
-
(1 667)
Reversering
av skattekostnad
for tap
på garantier
til Unitech
Wireless (India)
2 491
-
Reversering av skattemessige avsetninger for tap på lån
og garantier
330
-
Avklaring av skattesaker og justering av beregnet betalbar
skatt tidligere år
128
(42)
Endring
i utsatt skatt
(742)
79
Sum inntektsskatt
2 207
(1 630)
Beregning av årets skattegrunnlag:
Resultat før
skatt
3 569
25 475
Effekt av øvrige resultatelementer og skattefrie overføringer
33
(34)
Ikke fradragsberettigede kostnader og skattefrie inntekter
(197)
(10 009)
Konsernbidrag tidligere år
(7 011)
(6 903)
Utbytte,
skattefritt
-
(8 000)
Endring i midlertidige forskjeller
338
(23)
Korreksjon i midlertidige forskjeller fra forrige år
-
61
Konsernbidrag inneværende år
-
7 011
Underskudd til fremføring
3 268
-
Årets grunnlag
betalbar
skatt
-
7 577
Betalbar skatt av årets skattegrunnlag (22 % i 2022 og 2021)
-
1 667
Avstemming
av inntektsskatt
Forventet skattekostnad (22 % i 2021 og 2020 av
resultat før skatt)
(785)
(5 605)
Skatteeffekt av ikke fradragsberettigede kostnader og skattefrie inntekter
36
2 209
Skatteeffekt
av mottatt
skattefritt
utbytte
-
1 760
Avklaring
og justering
av skattesaker
2 949
12
Annet
7
(7)
Sum inntektsskatt
2 207
(1 630)
Effektiv skattesats i %
-61,83%
6,40%
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring
Midlertidige forskjeller per 31. desember:
Anleggsmidler
(4)
(15)
11
Renteelementet i forbindelse med virkelig verdisikring av gjeld
3 277
(653)
3 930
Øvrige derivater
(4 566)
(737)
(3 829)
Tap på garantiansvar
(280)
(280)
-
Andre avsetninger for forpliktelse
(86)
(10)
(76)
Netto ytelsesbasert pensjonsforpliktelse innregnet i oppstilling av finansiell
stilling
(332)
(399)
67
Konsernbidrag
-
(7 011)
7 011
Avskåret rentefradrag til framføring
(441)
-
(441)
Underskudd til fremføring
(3 268)
-
(3 268)
Sum midlertidige forskjeller per 31. desember
(5 700)
(9 105)
3 405
Skattesats
22%
22%
-
Sum netto eiendel ved utsatt skatt
1 254
2 003
(749)
Endringer netto eiendel ved utsatt skatt:
Ført mot øvrige resultatelementer
1)
(7)
Ført mot
resultat
(742)
1)
Utsatt skatt
innregnet i
øvrige resultatelementer
er relatert til
skatt på revurdering
av pensjoner.
Øvrige resultatelementer
presenteres brutto
i totalresultatet
med
tilhørende skatteeffekt
på egen linje.
Skatteeffekten
på 22 % er inkludert
i endring utsatt
skatt.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 163
Den alminnelige skattesatsen i Norge er 22
% i 2022.
I 2012 innregnet Telenor ASA tap etter at Telenor
ASA hadde innfridd sitt garantiansvar på 10,6 milliarder
kroner for all rentebærende gjeld i Unitech
Wireless. En eiendel ved utsatt skatt på
2,5 milliarder kroner ble innregnet. I 2013 ble
virksomhetsoverdragelsen fra Unitech Wireless til Telenor India
gjennomført, og Telenor ASA fradragsførte 9,3 milliarder
kroner som skattemessig tap på garantier i selvangivelsen. I
2019 mottok Telenor ASA et
endringsvedtak fra norske skattemyndigheter som ikke tillater
fradrag for tapet, noe som øker tidligere
års betalbare inntektsskatt med 2,5
milliarder kroner i 2019. Vedtaket ble opprettholdt av Skatteklagenemnda.
Telenor ASA har brakt vedtaket inn for
tingretten. Den 28. mars 2022
avsa tingretten dom i favør av Telenor ASA,
og Telenor ASA reverserte skattekostnaden med NOK
2,5 milliarder kroner i 2022. Staten har anket
dommen til
lagmannsretten,
og saken
er berammet
til april
2023.
Telenor ASA krevde fradrag for tap på lån og garantier knyttet
til datterselskapet Cinclus Technology AS i 2008 med
NOK 0,5 milliarder kroner og i
2011 med NOK 0,7 milliarder kroner. Skattekontoret
nektet fradrag for 2008 ved vedtak av 21.
desember 2016, og for 2011 ved vedtak
av 21. februar
2018. Telenor ASA påklaget vedtakene. Den 6 juni 2022
besluttet Skatteklagenemnda at Telenor ASA skulle innrømmes fradrag, og
skattekostnaden ble reversert med ytterligere NOK 0,3
milliarder kroner i 2022.
I ikke fradragsberettigede kostnader og skattefrie inntekter for 2021
inngår gevinst på 12,7 milliarder
kroner ved overføring av aksjer i Telenor Infra
AS til det heleide datterselskapet Telenor Networks Holding
AS som tingsinnskudd, og nedskrivningen på 2,3
milliarder kroner relatert til Telenor
Real Estate
AS og kommer
som en konsekvens
av at Telenor
Real Estate
AS utbetalte
et utbytte
til Telenor
ASA på 3,0
milliarder
kroner i
2021.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 164
NOTE 7
Immaterielle eiendeler
2022
Beløp i millioner
kroner
Anskaffelseskost
per 1. januar
Tilgang
Avgang
Årets av-
og
nedskrivninger
Akkumulerte
av- og
nedskrivninger
Regnskapsført
verdi per
31. desember
Software
- kjøpt
(5 år)
412
-
-
-
(412)
-
Anlegg
under utførelse
5
-
(1)
-
-
4
Sum immaterielle
eiendeler
417
-
(1)
-
(412)
4
2021
Beløp i millioner
kroner
Anskaffelseskost
per 1. januar
Tilgang
Avgang
Årets av-
og
nedskrivninger
Akkumulerte
av- og
nedskrivninger
Regnskapsført
verdi per
31. desember
Software
- kjøpt
(5 år)
412
-
-
(1)
(412)
-
Anlegg
under utførelse
5
-
-
-
-
5
Sum immaterielle
eiendeler
417
-
-
(1)
(412)
5
NOTE 8
Leieavtaler
Konsernet som
leietaker
I 2020 avhendet
Telenor konsernet
sitt eierskap
til hovedkvarteret
på Fornebu.
Etter sluttføring
av avtalen
inngikk konsernet
flere leieavtaler
med Snarøyveien
30 AS for
å leie tilbake
kontorplass
i deler av
eiendommen.
Telenor
Konsernet har i 2021 inngått tilsvarende nye leiekontrakter
med konsernselskapene som har kontorplass på Fornebu med
samme vilkår.
Den uoppsigelige leieperioden i de inngåtte kontraktene er
mellom 7 og 15 år, med en leieperiode på
7-25 år.
Telenor ASA har innregnet de nye leieavtalene etter
reglene i IFRS 16 fra kontraktinngåelse 1.
oktober 2021.
Effekten
av kontraktinngåelsen er regnskapsført som leieforpliktelse med tilhørende
bruksrettseiendel.
Husleiekostnaden
i 2021 frem
til ny kontraktsinngåelse
er regnskapsført
under andre
driftskostnader
som tidligere
år og utgjør
33 millioner
kroner.
Bruksretteiendeler
Beløp i millioner
kroner
Bygninger
Akkumulert kostpris
Per 1. Januar 2021
-
Tilgang
956
Per 31. desember 2021
956
Tilgang
-
Per 31. desember 2022
956
Akkumulert avskrivninger
Per 1. Januar 2021
-
Avskrivning
(11)
Per 31. desember 2021
(11)
Avskrivning
(45)
Per 31. Desember 2022
(56)
Balanseført
verdi
Per 31. desember 2021
945
Per 31. desember 2022
900
Relaterte leieforpliktelser oppdelt etter klasse av
bruksretteiendel
Per 31. desember 2021
950
Per 31. desember 2022
927
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 165
Leieforpliktelser
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Kortsiktig
Langsiktig
Sum
Leieforpliktelser knyttet til bygninger
67
860
927
67
883
950
Sum leieforpliktelser
67
860
927
67
883
950
Forfallsprofil for konsernets leieforpliktelser:
Beløp i millioner
kroner
Totalt per
31.12.2022
< 1 år
2 år
3 år
4 år
5 år
6 år
7 år
8 år
9 år
10 år
>10 år
Leieforpliktelser knyttet til bygninger
927
67
68
69
69
67
63
64
64
65
65
266
Sum leieforpliktelser
927
67
68
69
69
67
63
64
64
65
65
266
Fremtidige rentebetalinger
289
21
20
20
20
19
18
18
17
16
15
105
Sum inkludert fremtidige
rentebetalinger
1 216
88
88
89
89
86
81
82
81
81
80
371
Tabellen under viser endringer i leieforpliktelser:
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Finansielle leieforpliktelser per 31.12.2021 under IAS 17
950
-
Økning i leieforpliktelser knyttet til øvrige leieavtaler som
følge av nye leieavtaler eller ny måling
av eksisterende
leieavtaler
-
956
Økning knyttet til avsatte rentekostnader
22
5
Reduksjon som følge av avdragsbetalinger
(23)
(6)
Reduksjon som følge av rentebetalinger
(22)
(5)
Leieforpliktelser per 31. desember 2022
927
950
Tabellen nedenfor viser betalinger knyttet til leieavtaler:
Beløp i millioner
kroner
Klassifisering
i kontantstrømmer
2022
2021
Avdragsbetalinger
Finansieringsaktiviteter
23
6
Rentebetalinger
Operasjonelle aktiviteter
22
5
Sum utgående kontantstrømmer
45
11
Tabellen nedenfor viser kostnader knyttet til leieavtaler som
er innregnet i resultatregnskapet:
Beløp i millioner
kroner
Klassifisering
i resultatregnskap
2022
2021
Avskrivningsbeløp for bruksretteiendeler
Avskrivninger og amortiseringer
45
11
Rentekostnader
på leieforpliktelser
Finanskostnader
(note 5)
22
5
Kostnader knyttet til variable leiebetalinger som ikke avhenger
av en
indeks eller
en rentesats
Andre kostnader
(note 3)
28
27
Sum
95
43
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 166
NOTE 9
Aksjer i datterselskaper
Nedenfor vises aksjer i datterselskaper eid av Telenor
ASA, som i hovedsak er holdingselskaper. Datterselskaper
direkte eid av holdingselskaper
vises i note 34 i konsernregnskapet..
Eierandel tilsvarer stemmeandel hvis ikke annet er angitt.
Aksjer i datterselskaper
Beløp I millioner
kroner
Forretnings-
kontor
Eierandel
i % 2022
Eierandel
i % 2021
Regnskapsført
verdi
per
31. desember
2022
Regnskapsført
verdi
per
31. desember
2021
Telenor Networks Holding AS
Norge
100,0
100,0
71 277
70 765
Telenor Global Shared Services AS
Norge
100,0
100,0
626
626
Telenor
Communication
II AS
Norge
100,0
100,0
7 235
7 235
Telenor Mobile Holding AS
Norge
100,0
100,0
70 977
70 977
Telenor
KB AS
Norge
100,0
100,0
-
-
Telenor Forsikring AS
Norge
100,0
100,0
300
300
Telenor Maritime AS
1)
Norge
98,9
98,9
172
172
Telenor
GTI AS
Norge
100,0
100,0
3 850
3 850
Cinclus Technology AS
Norge
100,0
100,0
-
-
Telenor
Digital AS
2)
Norge
0,0
100,0
-
512
Telenor
Real Estate
AS
Norge
100,0
100,0
351
351
Sum
154 787
154 787
1)
De resterende 1.1 % av aksjene i Telenor Maritime
AS eies av Telenor Communication II AS.
2)
Telenor Digital AS er fusjonert med Telenor Linx AS
som er eid av Telenor Networks Holding AS i 2022.
NOTE 10
Andre finansielle eiendeler
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Egenkapitalinnskudd i Telenor Pensjonskasse
1)
298
298
Finansielle derivater
960
29
Virkelig verdi av sikringsinstrumenter
-
738
Andre finansielle
eiendeler
eksterne
2)
3 239
978
Sum andre langsiktige finansielle eiendeler
4 497
2 043
Kortsiktig rentefri fordring på konsernselskaper
86
317
Andre kortsiktige finansielle eiendeler eksterne
113
513
Sum andre kortsiktige finansielle eiendeler
199
830
1)
Den regnskapsførte verdien i oppstilling av finansiell
stilling er oppført til kostpris, som anses å være tilsvarende
markedsverdien. Telenor ASA innehar hele
den innskutte kjernekapitalen i pensjonskassen. Egenkapitalinnskuddet
i Telenor Pensjonskasse er klassifisert som egenkapitalinvestering
.
2)
Under andre finansielle eiendeler eksterne er 2,6
milliarder kroner knyttet til Tingrettens dom 28. mars
2022 i favør av Telenor ASA vedrørende garantiansvar
rentebærende gjeld i Unitech Wireless. Se for øvrig
Note 6 Inntektsskatt.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 167
NOTE 11
Finansielle instrumenter og risikostyring
Risikostyring
Telenor ASAs finansavdeling er ansvarlig for selskapets
aktiviteter knyttet til finansiell risikostyring herunder likviditetsrisiko,
renterisiko,
valutarisiko, kredittrisiko og kapitalstyring. Virksomheten i finansavdelingen
utføres innenfor et rammeverk av policy og prosedyrer
vedtatt av
styret i
Telenor
ASA.
Telenor ASA utsteder gjeld i det norske og
utenlandske kapitalmarkedet hovedsakelig gjennom sertifikater og obligasjoner. I
tillegg har Telenor
ASA etablert en kommittert syndikert kredittfasilitet knyttet til
mål på bærekraft på 1,8 milliarder euro med forfall i
2025.
Finansiering av konsernets aktiviteter innebærer at Telenor ASA
er eksponert for renterisiko på renteinntekter og
rentekostnader innregnet i
resultatet som følge av renteendringer i markedet.
Endringer i markedsrentene påvirker også virkelig verdi av
eiendeler og gjeld.
Telenor ASA er eksponert for valutarisiko for
endringer i verdien på norske kroner relativt til andre
valutaer som følge av låneopptak i andre
valutaer enn norske
kroner. Nettoinvesteringssikringer opprettes for å sammenstille valutaendringer på
gjeldsinstrumenter med valutaendringer på
investeringer i utlandet.
Selskapet har kredittrisiko knyttet til fordringer og finansielle
instrumenter med positiv
verdi mot eksterne og andre selskaper i konsernet.
Telenor ASA anvender derivater slik som valutaterminkontrakter
og fremtidige rentebytteavtaler til å styre sin
risikoeksponering knyttet til
endringer i valuta og renter. Alle derivatkontrakter blir
vurdert til virkelig verdi med endringer regnskapsført
over resultatregnskapet. Dette gjelder
også derivatkontrakter holdt mot konsernselskap. Dersom regnskapsmessig
sikring blir benyttet vil endringer i virkelig
verdi av derivater kunne bli
ført som øvrige resultatelementer som en del
av totalresultatet.
Telenor ASA er eksponert for referanserente reform
(IBOR-reform) gjennom finansielle instrumenter
med eksponeringer fra EURIBOR og USD Libor
rentefiksinger. Per 31. desember 2021 har ikke Telenor
ASAs virkelig verdisikrings-forhold blitt endret som
følge av IBOR-reformen. Telenor ASA
overvåker og håndterer overgangen
til alternative referanserenter og er i dialog
med motparter om IBOR-reformen. Se
også note 31 til
konsernregnskapet
for mer informasjon
om renterisiko.
Se også note 27 og note 31
til konsernregnskapet hvor finansiell risiko og regnskapsmessig
behandling av finansielle instrumenter er utdypet.
Virkelig verdi
av finansielle
instrumenter
Prinsipper for beregning av virkelig verdi
De finansielle instrumentene som er innregnet i
Telenor ASAs regnskap er gruppert i klasser og
kategorier som er beskrevet under, basert på
instrumentenes egenskaper. Estimerte virkelige verdier av konsernets finansielle instrumenter
er basert på markedspriser og
verdsettelsesmetoder som beskrevet nedenfor.
Verdsettelseshierarkiet
Telenor ASA måler virkelig verdi av finansielle
instrumenter ut fra følgende verdsettelseshierarki som reflekterer input
benyttet i målingen av
virkelig
verdi.
Nivå 1:
Noterte kurser
fra aktive
markeder
for identiske
finansielle
instrumenter.
Nivå 2:
Annen observerbar input enn den som benyttes
på nivå 1 som er observerbar for
eiendelen eller forpliktelsen, enten direkte (priser) eller
indirekte (utledet fra priser).
Nivå 3:
Input for eiendeler eller forpliktelser som ikke baseres på
observerbare markedsdata (ikke observerbar input).
Rentebærende gjeld
Virkelig verdi av rentebærende gjeld er basert på
observerte priser der slike er tilgjengelige. Verdien av
rentebærende gjeld som ikke handles i
aktive markeder er beregnet ved å benytte rentekurver
som inneholder estimater på Telenor ASAs kredittmargin.
Denne kredittkurven er
ekstrapolert ut fra indikative priser ved opptak
av gjeld med ulike løpetider utstedt av Telenor
ASA. Rentekurvene er interpolert fra plasserings-
og
swaprenter
som er observerbare
i markedet
for ulike
valutaer
og forfallstidspunkter.
Kundefordringer og andre finansielle anleggs- og omløpsmidler
For kundefordringer og andre kortsiktige fordringer er nominell
verdi, justert for tapsavsetninger, vurdert til å
være en rimelig tilnærming til virkelig
verdi. Effekten av å ikke diskontere anses uvesentlig
for denne klassen av finansielle instrumenter.
Egenkapitalinstrumenter
Virkelige verdier for børsnoterte aksjer er basert på
noterte kurser ved rapporteringsperiodens slutt. Virkelig verdi av
unoterte aksjer er beregnet
ved hjelp av aksepterte verdsettelsesmetoder, eller målt
til opprinnelig kostnad dersom investeringen ikke har
kursnotering i et aktivt marked og
virkelig verdi ikke kan bli målt pålitelig.
Leverandørgjeld og andre ikke-rentebærende finansielle forpliktelser
For leverandørgjeld og andre ikke rentebærende finansielle forpliktelser er
nominell verdi vurdert til å være en
rimelig tilnærming til virkelig verdi.
Effekten av å ikke diskontere anses uvesentlig for
denne klassen av finansielle instrumenter.
Kontanter og kontantekvivalenter
Virkelig verdi for denne klassen av finansielle instrumenter
anses lik nominell verdi.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 168
Derivater
Virkelige verdier av valutabytteavtaler, terminkontrakter i valuta og
rentebytteavtaler er estimert basert på nåverdien av
framtidige
kontantstrømmer, beregnet ved bruk av swaprenter og
valutakurser per 31. desember 2022 og per 31. desember
2021.
Tabellene under viser forfallsprofilen til Telenor ASAs gjeld i
nominelle verdier:
2022
Beløp i millioner
kroner
Regnskapsført
beløp
Total per
31.
desember 2022
2023
2024-2026
2027-2031
2032->
Rentebærende
gjeld
Obligasjons-
og sertifikatlån
66 586
70 038
5 263
27 934
26 315
10 526
Annen rentebærende
gjeld
3 640
-
-
-
-
-
Sum rentebærende gjeld eksterne
70 225
70 038
5 263
27 934
26 315
10 526
Rentebærende gjeld til konsernselskaper
15 170
15 170
15 170
-
-
-
Trekk på konsernkonto
4 777
4 777
-
-
-
4 777
Sum rentebærende gjeld til konsernselskaper
19 947
19 947
15 170
-
-
4 777
Ikke-rentebærende
gjeld
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
eksterne
539
539
539
-
-
-
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld til
konsernselskaper
112
112
112
-
-
-
Annen kortsiktig ikke-rentebærende gjeld
237
237
237
-
-
-
Gjeld finansielle derivater
1 803
1 803
382
1 236
185
-
Annen langsiktig ikke-rentebærende gjeld
73
73
-
73
-
-
Sum ikke-rentebærende gjeld
2 763
2 764
1 270
1 309
185
-
Sum
92 935
92 749
21 703
29 243
26 501
15 303
Fremtidige rentebetalinger
-
7 038
1 441
3 373
1 723
500
Sum inkludert fremtidige rentebetalinger
92 935
99 787
23 144
32 616
28 224
15 804
2021
Beløp i millioner
kroner
Regnskapsført
beløp
Total per
31.
desember 2021
2022
2023-2025
2026-2030
2031->
Rentebærende
gjeld
Obligasjons-
og sertifikatlån
72 229
71 775
4 992
21 855
29 952
14 976
Annen rentebærende
gjeld
120
-
-
-
-
-
Sum rentebærende gjeld eksterne
72 349
71 775
4 992
21 855
29 952
14 976
Rentebærende gjeld til konsernselskaper
7 480
7 480
7 480
-
-
-
Trekk på konsernkonto
1 965
1 965
-
-
-
1 965
Sum rentebærende gjeld til konsernselskaper
9 445
9 445
7 480
-
-
1 965
Ikke-rentebærende
gjeld
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld
eksterne
631
631
631
-
-
-
Leverandørgjeld og annen kortsiktig gjeld til
konsernselskaper
55
55
55
-
-
-
Annen kortsiktig ikke-rentebærende gjeld
2 239
2 239
2 239
-
-
-
Gjeld finansielle derivater
1 755
1 755
678
513
502
63
Annen langsiktig ikke-rentebærende gjeld
47
47
-
47
-
-
Sum ikke-rentebærende gjeld
4 727
4 727
3 603
560
502
63
Sum
86 522
85 948
16 075
22 415
30 454
17 004
Fremtidige rentebetalinger
-
5 584
818
2 563
1 592
610
Sum inkludert fremtidige rentebetalinger
86 522
91 531
16 894
24 978
32 046
17 614
Det henvises til note 30 i konsernregnskapet for
ytterligere informasjon knyttet til Telenor ASAs rentebærende
gjeld.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 169
Endringer
i rentebærende
gjeld
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Inngående balanse – 1. januar
72 349
79 781
Endring i kontantstrøm fra
finansieringsaktiviteter
(5 622)
(3 410)
Endring
av virkelig
verdi på
sikringsobjekt
(3 931)
(1 134)
Endring
av virkelig
verdi på
sikringsinstrumenter
3 520
120
Effekter
fra endringer
i valutakurser
3 418
(3 671)
Renter
1)
33
30
Andre endringer
458
633
Utgående balanse – 31. desember
70 225
72 349
1)
Klassifisert som kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 170
NOTE 12
Egenkapital og utbytte
Fordeling av egenkapital og bevegelser de siste
to årene fremgår av egen oversikt, se oppstilling av
endringer i egenkapital.
Aksjenes pålydende
er 6 kroner.
Utbytte – Utbetalt
og foreslått
2022
2021
Utbytte per aksje i kroner – utbetalt
9,30
9,00
Utbytte per aksje i kroner - foreslått av
styret
9,40
9,30
I 2022 har 13,0 milliarder kroner i utbytte
blitt belastet egenkapitalen (12,6 milliarder i 2021).
I forhold til 2022 vil Telenors styre
på generalforsamlingen den 10. mai 2023 foreslå
et utbytte på 9,40 kroner per aksje (tilsvarende
13,2 milliarder
kroner).
Utbyttet
vil deles
ut i to transjer
på 5,00
kroner og
4,40 kroner
per aksje
for utbetaling
i henholdsvis
mai og oktober
2023.
På den ekstraordinære generalforsamlingen 26. januar 2023
vedtok styret et nytt tilbakekjøpsprogram. Selskapet har samtidig
til hensikt å inngå
avtale med den norske stat ved Nærings-
og fiskeridepartementet om tilbakekjøp av aksjer med henblikk på
sletting av aksjer og nedskrivning av
aksjekapital for å opprettholde statens andel av
de totale aksjene. Styret gis fullmakt til å
erverve inntil 47 000 000 egne aksjer pålydende
NOK 282
millioner som tilsvarer ca. 3,4 % av
selskapets aksjekapital. Aksjetilbakekjøpet er begrenset til 3,7 milliarder
kroner. Fullmakten er gyldig til 31.
desember 2023.
NOTE 13
Kortsiktig ikke-rentebærende gjeld
Beløp i millioner
kroner
Kategori
2022
2021
Leverandørgjeld og påløpte kostnader til konsernselskaper
FFAK
1)
112
55
Finansielle kontrakter til konsernselskaper
VVOR
-
3
Kortsiktig ikke-rentebærende gjeld til konsernselskaper
112
58
Leverandørgjeld og påløpte kostnader til eksterne
FFAK
539
631
Offentlige avgifter, skattetrekk, feriepenger og lignende
IF
2)
121
123
Betalbar
skatt
IF
20
1 986
Finansielle derivater
VVOR
382
675
Annen kortsiktig gjeld
FFAK
97
130
Kortsiktig ikke-rentebærende gjeld til eksterne
1 159
3 545
1)
FFAK: Finansielle forpliktelser til amortisert kost.
2)
IF: Ikke-finansielle eiendeler og forpliktelser.
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 171
NOTE 14
Pensjonsforpliktelser
Telenor ASA er pliktig til å ha tjenestepensjonsordning
etter lov om obligatorisk tjenestepensjon. Selskapet har
en obligatorisk tjenestepensjon
som tilfredsstiller lovkravene. Telenor ASA følger de samme
forutsetninger som konsernet for øvrig, jfr. note 21
til konsernregnskapet.
Endring i ytelsesbaserte
pensjonsforpliktelser
og pensjonsmidler
2022
2021
Beløp i millioner
kroner
Ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Virkelig verdi
pensjons-
midler
Netto
ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Virkelig verdi
pensjons-
midler
Netto
ytelsesbasert
pensjons-
forpliktelse
Per 1. januar
(1 572)
1 172
(399)
(1 457)
1 060
(397)
Pensjonskostnad
(30)
-
(30)
(32)
-
(32)
Netto rentekostnad
(29)
22
(7)
(25)
19
(6)
Delsum innregnet i resultatregnskapet
(59)
22
(37)
(57)
19
(38)
Avkastning på pensjonsmidler (eks. netto rentekostnad i
resultatregnskapet)
-
(96)
(96)
-
1
1
Aktuarmessige endringer knyttet til finansielle forutsetninger
148
-
148
(67)
-
(67)
Erfaringsbaserte endringer
(18)
-
(18)
31
-
31
Delsum innregnet i øvrige resultatelementer
130
(96)
34
(36)
1
(35)
Tilgang og avgang ved virksomhetssammenslutninger
21
(15)
6
(87)
85
(1)
Premieinnbetaling
-
40
40
-
48
48
Utbetaling av ytelser/fripoliser
66
(42)
24
65
(41)
24
Per 31. desember
(1 414)
1 081
(332)
(1 572)
1 172
(399)
Spesifisert
som:
Pensjonsforpliktelser
(488)
(531)
Pensjonsmidler
1)
156
132
1)
Telenor har ikke rett til å benytte pensjonsmidlene
i den
fondsbaserte ordningen til å dekke forpliktelsene
i ordningen som ikke er fondsbasert.
Forventet premieinnbetaling til Telenor Pensjonskasse for
2022 er 63 millioner kroner.
80 ansatte er dekket gjennom ytelsesplanen i
Telenor Pensjonskasse. Telenor Pensjonskasse utbetaler
pensjon til 415 personer.
Pensjonskostnader
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Pensjonskostnader
(30)
(32)
Netto rentekostnader
(7)
(6)
Innskuddsbaserte
pensjonsplaner
(34)
(36)
Totale pensjonskostnader innregnet i resultatregnskapet
(71)
(74)
Hvorav ført som pensjonskostnad (note 14)
(65)
(67)
Hvorav ført
som netto
rentekostnader
(note 5)
(7)
(6)
Noter til regnskapet Telenor ASA | Årsrapport 2022
| 172
NOTE 15
Nærstående parter
Telenor ASAs transaksjoner med selskapets hovedaksjonær, Den
Norske Stat v/ Nærings- og Fiskeridepartementet, er
omtalt i note 36 i
konsernregnskapet.
Telenor ASAs øvrige nærstående parter er hovedsakelig datterselskaper i konsernet.
Telenor ASA selger og kjøper tjenester fra
disse selskapene,
se nærmere
beskrivelse
i note 1,
samt yter
lån til og
mottar innskudd
fra selskapene.
Konsernselskaper
hvor eierandelen
er over 90
% inngår i
Telenor ASAs konsernkontoordning og internbank, med mindre
det finnes regulatoriske hindringer. Gjennom internbanken kan
selskapene få lån,
plassere overskuddslikviditet og gjøre valutavekslinger.
I tillegg mottar Telenor ASA konsernbidrag og
utbytte som innregnes som finansinntekt,
jfr. note 5.
Konsernbidrag og utbytte innregnet i 2022 og
2021 på henholdsvis 7.011 millioner kroner
og 14.903 millioner kroner kommer fra selskaper innenfor Øvrig
virksomhet.
Under finansielle transaksjoner, gjeld, er det inkludert leieforpliktelser
til Telenor Real Estate AS med 927 millioner kroner,
jfr. note 8.
Salg og kjøp
av tjenester, fordringer
og gjeld
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Salg
Kjøp
Fordringer
Gjeld
Salg
Kjøp
Fordringer
Gjeld
Datterselskaper
Norge
263
42
32
35
255
42
13
13
Sverige
88
30
11
(1)
78
10
28
(2)
Danmark
40
12
2
4
37
9
6
3
Finland
57
9
1
2
5
2
-
-
dtac - Thailand
127
-
13
-
143
1
2
1
Digi - Malaysia
95
2
-
-
103
2
17
-
Grameenphone - Bangladesh
59
-
310
9
104
-
247
6
Pakistan
50
6
183
1
50
5
58
2
Myanmar
9
1
-
-
54
-
38
-
Øvrig virksomhet
60
364
39
62
65
361
142
32
Sum
848
466
591
112
894
432
551
55
Finansielle
transaksjoner,
fordringer
og gjeld
2022
2021
Beløp I millioner
kroner
Finansinntekt
Finanskostnad
Fordringer
Gjeld
Finansinntekt
Finanskostnad
Fordringer
Gjeld
Datterselskaper
Norge
313
21
5 321
-
33
-
5 180
-
Sverige
29
11
1 134
-
18
-
1 135
-
Danmark
4
8
-
13
-
-
-
13
Finland
25
1
2 351
-
-
-
680
-
Øvrig virksomhet
273
385
23 330
16 016
19
15
24 726
8 421
Sum
643
426
32 136
16 029
70
15
31 721
8 434
NOTE 16
Garantiansvar
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Garantiansvar
656
764
Garantiforpliktelser består av ikke regnskapsførte garantiansvar utstedt
av Telenor ASA. Garantiansvaret består hovedsakelig av
morselskapsgarantier avgitt av Telenor ASA på vegne
av datterselskaper.
Kjøpte bankgarantier er ikke inkludert i tabellen.
Erklæring fra styret og daglig leder | Årsrapport 2022
| 173
Erklæring fra
styret og daglig
leder
Vi erklærer etter beste overbevisning at konsernregnskapet for regnskapsåret 2022 er utarbeidet i samsvar med IFRS som fastsatt av EU, samt
at årsregnskapet for morselskapet for
2022 er avlagt i samsvar
med regnskapsloven og forenklet IFRS i
Norge, at de gir
et rettvisende bilde av
foretakets
og
konsernets
eiendeler,
gjeld,
finansielle
stilling
og
resultat
som
helhet,
samt
at
årsberetning
gir
en
rettvisende
oversikt
over
utviklingen, resultatet
og stillingen
til foretaket
og konsernet,
sammen med
en beskrivelse
av de
mest sentrale
risiko-
og usikkerhetsfaktorer
foretakene står overfor.
Uttalelse fra bedriftsforsamlingen | Årsrapport 2022
| 174
Uttalelse fra bedriftsforsamlingen i Telenor
ASA
Bedriftsforsamlingen i Telenor ASA fattet 22. mars 2023
følgende vedtak:
Bedriftsforsamlingen anbefaler at generalforsamlingen godkjenner styrets forslag til årsregnskap
for 2022 for konsernet og Telenor ASA som
fremmet til bedriftsforsamlingen, ved å overføre 5 776 millioner
kroner til tilbakeholdt overskudd og utbetale et
utbytte på 9,40 kroner per aksje,
som utbetales
i to transjer
på 5,00
kroner per
aksje og
4,40 kroner
per aksje
i henholdsvis
mai og oktober
2023.
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 175
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 176
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 177
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 178
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 179
| Revisors beretning | årsrapport 2022 | 180
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 181
Definisjoner
Alternative
resultatmål
Telenor’s konsoliderte
finansielle informasjon er utarbeidet i samsvar med
International Financial Reporting Standards (IFRS). I tillegg
benytter
ledelsen alternative resultatmål som jevnlig gjennomgås av ledelsen med
den hensikt å øke forståelsen av Telenors
prestasjoner. Det
er mulig de
alternative resultatmålene som presenteres benyttes eller beregnes på
en annen måte av andre selskaper.
Prinsippene for måling av de alternative resultatmålene
er i henhold til prinsippene som brukes både
for segmentrapporteringen i note 2 i
konsernregnskapet og i den interne rapporteringen til konsernledelsen
(Group Management Team, GMT). GMT anses å
være ledende operasjonell
beslutningstager
i Telenor, og de alternative resultatmål er konsistente
med finansiell informasjon som brukes for å
vurdere prestasjoner og
allokere
ressurser.
Driftsinntekter
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Mobilabonnement og trafikkinntekter
59 153
58 174
Andre mobilinntekter
1 205
931
A - Totale mobiltjenesteinntekter
60 358
59 104
Engros og
annen mobil
4 081
4 159
Ikke-mobil
14 502
13 916
B - Totale inntekter mobil virksomheten
78 941
77 180
Fasttelefoni
586
960
Fast Internett/TV
11 739
11 999
Andre faste
tjenester
974
973
C - Totale tjenesteinntekter fra fastnett virksomheten
13 300
13 931
Maskinvare
260
243
Engroshandel og kringkasting
4 210
4 216
D - Totale inntekter fastnett virksomheten
17 770
18 390
E - Andre tjenesteinntekter
1 299
1 020
F - Samlede tjenesteinntekter (F=A+C+E)
74 957
74 055
G - Andre inntekter (inkl. "E - Andre
tjenesteinntekter")
2 243
1 583
H - Totale inntekter (H=B+D+G)
98 953
97 153
Mobil virksomheten
Mobilabonnement og trafikk
Består av abonnementsinntekter
og tilkoblingshonorarer,
inntekter fra tale (utgående trafikk) og trafikk som
ikke er tale-relatert,
roaming i utlandet
og inntekter fra andre mobiltjenester. Abonnement og
trafikkinntekter består
kun av inntekter fra selskapets egne abonnenter.
Andre mobiltjenester
Består av
tingenes
internett
(Internet
of Things,
IoT) og
andre mobiltjenester
Mobiltjenesteinntekter
Består av abonnement og trafikk og andre mobilinntekter.
Grossistjenester og andre mobilinntekter
Består av innkommende roaming, nasjonal roaming, inntekter
knyttet til tjenesteleverandører og MVNOer (virtuell nettverksoperatør) og
samtrafikk. Samtrafikk består av inntekter fra innkommende
trafikk relatert til selskapets
egne abonnement, men ekskluderer inntekter fra
innkommende trafikk knyttet til tjenesteleverandør eller MVNO-abonnement.
Ikke-mobil
Består av
inntekter
fra utstyr
til kunder
og fra salg
som ikke
er direkte
tilknyttet
mobilvirksomheten.
Fastnett virksomheten
Telefoni
Består av abonnementsinntekter
og tilkoblingshonorarer,
trafikkinntekter (fast
til fast, fast til mobil, til andre land, tilleggstjenester,
annen trafikk)
for PSTN/ISDN
og tale
over internett
(Voice over
Internet Protocol,
VoIP).
Internett og TV
Består av
abonnementsinntekter,
trafikkinntekter
og tilkoblingshonorarer
for xDSL,
kabel, fiber
og bredbånd,
i tillegg
til inntekter
fra TV-tjenester.
Høyhastighets fastinternett inkluderer fiber, kabel, VDSL og bredbånd.
Tjenesteinntekter fra fastnett virksomheten
Består av
telefoni,
internett
og TV, og
andre faste
tjenester
som leide
linjer og
administrerte
tjenester.
Grossisttjenester og kringkasting
Salg til tjenestetilbydere av telefoni (PSTN/ISDN), Bitstream,
LLUB, nasjonal og internasjonal samtrafikk, transitt-trafikk, utleie
av infrastruktur og
andre grossisttjenester. Kringkasting består av inntekter fra
bakkebaserte kringkastingstjenester for radio og TV.
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 182
Annen
Infra
Består av
inntekter
fra passiv
infrastruktur
i Norge.
Satellitt
Består av
inntekter
fra satellitt
tjenester
fra satellittposisjonen
1-grad vest.
Connexion
Består av inntekter fra abonnement og tjenester
relatert til IoT, dvs. industrielle mobildataapplikasjoner rettet mot
kommunikasjon mellom
maskiner
(M2M).
Maritime
Består av inntekter fra maritime kommunikasjonstjenester.
Tjenesteinntekter
Består av tjenesteinntekter fra mobil-
og fastnett virksomheten,
og inntekter fra Connexion og Maritime.
Organisk omsetningsvekst
Organisk omsetning er definert som driftsinntekter justert
for effektene av oppkjøp og salg av virksomheter og
valutaeffekter. Vår oppfatning er at
måltallet gir nyttig og nødvendig informasjon til
investorer og andre interessenter av følgende årsaker:
●
det gir
tilleggsinformasjon
om underliggende
vekst i virksomheten
upåvirket
av enkelte
faktorer som
ikke er
relatert til
operasjonelle
prestasjoner;
●
det benyttes i interne prestasjonsanalyser; og
●
det gir økt sammenlignbarhet i underliggende vekst mot
andre selskaper (selv om begrepet “organisk” ikke
er et definert begrep innenfor IFRS
og det derfor er mulig at det ikke er
sammenlignbart med tilsvarende navngitte måltall rapportert av
andre selskaper)
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Omsetningsvekst
98 953
97 153
1 800
1,9%
Effekt av å anvende valutakurser for 2022
-
(584)
584
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
-
(271)
271
Organisk omsetningsvekst
98 953
96 298
2 655
2,8%
Beløp i millioner
kroner
2021
2020
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Omsetningsvekst
97 153
102 121
(4 967)
-4,9%
Effekt av å anvende valutakurser for 2021
-
(5 564)
5 564
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
-
(427)
427
Organisk omsetningsvekst
97 153
96 130
1 023
1,1%
Organisk vekst
i abonnements-
og trafikkomsetning
Abonnements-
og trafikkomsetning består av mobil- og fastabonnement
og trafikkinntekter, verdiøkende tjenester som ikke inngår i
abonnements-
og trafikkinntekter som IoT, maritim kommunikasjon og
andre sluttbrukerrelaterte tjenester i mobil- og fastnettdrift.
Abonnements-
og trafikkinntekter består av inntekter fra mobilabonnement
og trafikk, fasttelefoni, fast Internett/TV og faste
datatjenester.
Organiske abonnements-
og trafikkomsetning er justert for effektene av
oppkjøp og salg av virksomheter og valutaeffekter. Vi
mener at måltallet
gir nyttig og nødvendig informasjon til investorer
og andre interessenter av følgende årsaker:
●
det henviser
til omsetning
fra kjernevirksomheten
som omfatter
mer enn 75
% av samlede
driftsinntekter
og utgjør
nesten hele
konsernets
bruttoresultat;
●
det gir tilleggsinformasjon om virksomhetens underliggende vekst
i omsetning fra kjernevirksomheten, upåvirket av enkelte faktorer som
ikke
er relatert
til driftsresultatet;
●
det benyttes i interne prestasjonsanalyser; og
●
det gir økt
sammenlignbarhet
i underliggende
vekst mot
andre selskaper
(selv om
begrepet
"organisk"
ikke er definert
under IFRS
og det
derfor er
mulig at
disse ikke
er sammenlignbare
med tilsvarende
navngitte
måltall
rapportert
av andre
selskaper).
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Vekst i abonnement-
og trafikkomsetning
74 957
74 055
902
1,2%
Effekt av å anvende valutakurser for 2022
-
(477)
477
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
-
-
-
Organisk vekst i abonnement- og trafikkomsetning
74 957
73 578
1 379
1,9%
Beløp i millioner
kroner
2021
2020
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Vekst i
abonnement-
og trafikkomsetning
74 055
78 379
(4 324)
-5,5%
Effekt av å anvende valutakurser for 2021
-
(4 381)
4 381
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
-
-
-
Organisk vekst i abonnement- og trafikkomsetning
74 055
73 998
57
0,1%
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 183
Bruttofortjeneste
Bruttofortjeneste er en viktig finansiell parameter for
Telenor og er differansen mellom totale driftsinntekter og vare-
og trafikkostnader.
Bruttofortjeneste gjenspeiler bidraget til lønnsomhet fra Telenor
sin inntektsvekst i sine markeder, og beskriver derfor
Telenor sitt potensiale for
bærekraftig verdiskapning, som gjør at bruttofortjeneste er
en viktig finansiell paramenter å følge opp. Denne
benyttes også i interne
prestasjonsanalyser.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Sum driftsinntekter
98 953
97 153
1 800
1,9%
Vare-
og trafikkostnader
(26 404)
(25 591)
(812)
3,2%
Bruttofortjeneste
72 550
71 562
988
1,4%
Effekt av å anvende valutakurser for 2022
-
(438)
438
M&A
-
(298)
298
Organisk bruttofortjeneste
72 550
70 825
1 724
2,4%
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2021
2020
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Sum driftsinntekter
97 153
102 121
(4 967)
-4,9%
Vare-
og trafikkostnader
(25 591)
(25 625)
33
-0,1%
Bruttofortjeneste
71 562
76 496
(4 934)
-6,5%
Effekt av å anvende valutakurser for 2021
-
(4 148)
4 148
M&A
-
-
-
Organisk bruttofortjeneste
71 562
72 348
(786)
-1,1%
Med virkning fra 2022 er det organiske bruttoresultatet justert
for effekter av oppkjøp og avgang i
tillegg til valutaeffekter. Endringen i definisjonen
fra valutajustert bruttoresultat i 2021 til organisk bruttoresultat
i 2022 er gjort for å samsvare
med organiske inntekter og organisk EBITDA, uten
omregning av 2021 for effekter av oppkjøp og
avgang.
Driftskostnader
(opex)
Driftskostnader (opex) er en viktig finansiell parameter
for Telenor bestående av lønn-
og personalkostnader og andre driftskostnader. Telenors
kontinuerlige
innsats for
å økt effektivitet
gjør at opex
er en viktig
finansiell
parameter
å følge opp.
Denne benyttes
også i interne
prestasjonsanalyser.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Lønn og personalkostnader
9 998
10 014
(16)
-0,2%
Andre driftskostnader
20 178
18 891
1 287
6,8%
Driftskostnader
30 176
28 906
1 270
4,4%
Effekt av å anvende valutakurser for 2022
7
(212)
219
M&A
-
(15)
15
Organiske
driftsutgifter
30 183
28 679
1 504
5,2%
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2021
2020
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
Lønn og personalkostnader
10 014
10 697
(683)
-6,4%
Andre driftskostnader
18 891
20 596
(1 705)
-8,3%
Driftskostnader
28 906
31 293
(2 388)
-7,6%
Effekt av å anvende valutakurser for 2021
-
(1 689)
1 689
M&A
-
-
-
Organiske
driftsutgifter
28 906
29 604
(698)
-2,4%
Med virkning
fra 2022 er
de organiske
driftskostnadene
justert for
effekter
av oppkjøp
og avgang
i tillegg
til valutaeffekter.
Endringen
i definisjonen
fra valutajusterte
driftskostnader
i 2021
til organiske
driftskostnader
i 2022 er
gjort for
å samsvare
med organiske
inntekter
og organisk
EBITDA,
uten å omarbeide 2021 for effekter av
oppkjøp og avgang.
EBITDA før andre
inntekter og andre
kostnader og EBITDA
margin
Resultat før
renter, skatt
og avskrivninger
(EBITDA)
er en viktig
finansiell
parameter
for Telenor.
EBITDA før
andre inntekter
og andre
kostnader
er
definert som EBITDA minus gevinster og tap
på avgang av driftsmidler og virksomheter, nedbemanningskostnader,
tapskontrakter og
engangseffekter knyttet til pensjonskostnader, se note 8. EBITDA
margin er definert som EBITDA før andre
inntekter og andre kostnader delt på
sum driftsinntekter. Disse måltallene er nyttige for
investorer og andre interessenter ved evaluering av
operasjonell lønnsomhet på en mer variabel
kostbasis, da de ekskluderer avskrivningskostnader som hovedsakelig
er relatert til driftsinvesteringer og oppkjøp gjennomført i
tidligere perioder
samt engangseffekter, samt for å måle de
operasjonelle resultatene mot tilsvarende resultater hos Telenors
konkurrenter. EBITDA margin
muliggjør sammenligning mellom segmenter og mot andre
operatører.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
EBITDA
43 117
40 902
Andre inntekter
(2 004)
(172)
Andre kostnader
1 261
1 926
EBITDA før andre inntekter og andre kostnader
42 374
42 656
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 184
EBITDA margin
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Driftsinntekter
98 953
97 153
EBITDA før
andre inntekter
og andre
kostnader
42 374
42 656
EBITDA margin
42,8%
43,9%
Organisk EBITDA
vekst
Organisk EBITDA-vekst er definert som vekst i
EBITDA (før andre inntekter og andre kostnader) justert
for effektene av oppkjøp og salg av
virksomheter og valutaeffekter. Vi mener at måltallet gir
nyttig og nødvendig informasjon til investorer og andre
interessenter av følgende årsaker:
●
det gir
tilleggsinformasjon
om underliggende
vekst i virksomheten
ekskludert
effekten
av enkelte
faktorer som
ikke er
relatert til
operasjonell
lønnsomhet;
●
det benyttes i interne prestasjonsanalyser.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
EBITDA-vekst
42 374
42 656
(282)
-0,7%
Effekt av å anvende valutakurser for 2022
-
(226)
219
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
(284)
284
Organisk EBITDA-vekst
42 367
42 146
221
0,5%
Beløp i millioner
kroner
2021
2020
Endring hele
året
Endring ÅoÅ
EBITDA-vekst
1)
42 656
45 202
(2 546)
-5,6%
Effekt av å anvende valutakurser for 2021
-
(2 458)
2 458
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
(122)
122
Organisk EBITDA-vekst
42 656
42 622
34
0,1%
Driftsinvesteringer
(capex)
Driftsinvesteringer (capex) er investeringer i varige driftsmidler og
immaterielle eiendeler, med unntak av virksomhetssammenslutninger og
fjerningsforpliktelser. Capex og capex som andel av driftsinntekter
(capex/driftsinntekter) er måltall for investeringer foretatt i
virksomheten i den
relevante perioden og er nyttige for investorer
og andre interessenter for å evaluere virksomhetens
kapitalintensitet. Capex og
capex/driftsinntekter er vurdert til å være bedre
måltall for faktiske investeringer i perioden enn
linjene for kjøp av varige driftsmidler og
immaterielle eiendeler i kontantstrømoppstillingen.
Capex ekskludert investeringer i lisenser og spektrum er
relevant for regnskapsbrukerne for å måle det
underliggende nivået på investeringene.
Historisk har investeringer i lisenser og spektrum
variert betydelig mellom rapporteringsperioder.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Kjøp av varige driftsmidler, immaterielle eiendeler og bruksretteiendeler
19 298
19 447
Endringer i arbeidskapital relatert til varige driftsmidler, immaterielle eiendeler
og
bruksretteiendeler
(683)
1 746
Utsatte lisensforpliktelser
4 108
1 340
Med fratrekk
for:
Avviklete og ikke videreførte virksomheter
(1 404)
(1 888)
Capex
21 319
20 646
Lisens-
og spektrumkjøp
(4 592)
(4 369)
Capex eksklusiv lisens og spektrum
16 728
16 277
Sum driftsinntekter
98 953
97 153
Capex eksklusiv lisens og spektrum/Driftsinntekter (%)
16,9%
16,8%
Total Capex/Driftsinntekter (%)
21,5%
21,3%
Investeringer
Investeringer består av capex og investeringer i
virksomheter. Investeringer i virksomheter består av oppkjøp
av aksjer og eierinteresser, inkludert
oppkjøp av datterselskaper og virksomheter som ikke
er organisert som separate selskaper. Investeringer (eller
sum investeringer) er vurdert til å
være et bedre måltall for faktiske investeringer i
perioden enn linjene for kjøp av varige driftsmidler
og immaterielle eiendeler i
kontantstrømoppstillingen.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Driftsinvesteringer
21 319
20 646
Investeringer
i virksomheter
965
392
Investeringer
22 284
21 038
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 185
Netto rentebærende
gjeld eksklusiv
lisensforpliktelser
(Netto gjeld)
Netto gjeld består av både kortsiktig og langsiktig rentebærende gjeld,
eksklusiv lisensforpliktelser, minus tilknyttede kortsiktige og langsiktige
sikringsinstrumenter, finansielle instrumenter som gjeldsinstrumenter og derivater, og kontanter
og kontantekvivalenter.
Netto gjeld er et mål på konsernets netto
gjeldsbelastning som gir en indikator på styrken i
den samlede balansen. Det er også ett
enkelt måltall som
kan benyttes for å vurdere både konsernets kontantbeholdning
og dets gjeldsbelastning. Bruken av begrepet ‘netto
gjeld’ betyr ikke nødvendigvis
at kontantene
som er inkludert
i beregningen
av netto gjeld
er tilgjengelige
for oppgjør
av forpliktelsene
inkludert
i dette
måltallet.
Netto gjeld anses som et alternativt resultatmål
ettersom det ikke er definert innenfor IFRS.
Det nærmeste tilsvarende IFRS måltallet er aggregert
rentebærende gjeld (både kortsiktig og langsiktig) og kontanter og
kontantekvivalenter. En avstemming fra disse til netto gjeld
presenteres
nedenfor.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Langsiktig rentebærende gjeld
82 724
87 811
Langsiktige
forpliktelser
fra leieavtaler
24 417
28 101
Kortsiktig rentebærende gjeld
9 169
9 276
Kortsiktige forpliktelser fra leieavtaler
6 674
6 977
Med fratrekk
for:
Kontanter
og kontantekvivalenter
(9 929)
(15 223)
Sikringsinstrumenter
(27)
(1 071)
Finansielle
instrumenter
(277)
(327)
Justeringer:
Langsiktige lisensforpliktelser
(11 944)
(12 496)
Kortsiktige lisensforpliktelser
(2 931)
(2 264)
Netto rentebærende gjeld eksklusiv lisensforpliktelser
97 875
100 783
Netto gjeld/EBITDA
(gearing)
Telenor har tidligere målt gearing som forholdet mellom netto
gjeld og EBITDA før andre poster. Etter de
strukturelle endringene i porteføljen, og
utløst av gjennomføringen av fusjonen i Malaysia,
måler Telenor gearing fra 2022 som forholdet mellom
netto gjeld og EBITDA før andre poster
og
utbytte fra
tilknyttede
selskaper
og felleskontrollert
virksomhet.
Belåningsdefinisjonen sikrer konsistens med vårt alternative resultatmål organisk
EBITDA-vekst før andre poster
for kontrollerte enheter,
kontantstrøm fra tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet.
Videre forhindrer dette vesentlige midlertidige utslag på gearing som
følge
av andre inntekter og andre kostnader og sikrer
dermed transparens og en bedre forståelse av
Telenors evne til å betjene gjeld gjennom inntjening
fra ordinær
drift.
Telenor har som mål å opprettholde en
solid balanse gjennom å holde gearing ratio i
området 1,8x til 2,3x, for å opprettholde
finansiell fleksibilitet og
sikre kostnadseffektiv
finansiering.
Måltallet
gir nyttig
informasjon
om styrken
på vår finansielle
stilling og
rapporteres
jevnlig internt.
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
A - Netto
gjeld
97 875
100 783
B - EBITDA før andre inntekter og andre kostnader
42 374
49 162
C - Utbytte
fra tilknyttede
selskaper
og felleskontrollert
virksomhet
1 376
-
Pressmiddel
2,2
2,1
Utbytte fra tilknyttede selskaper og felleskontrollert virksomhet
i 2022 inkluderer utbytte fra Digi på 0,8
milliarder kroner før fusjon med Celcom.
EBITDA før øvrige poster for 2021 inkluderer EBITDA før andre
poster fra Digi.
Fri kontantstrøm
Telenor benytter seg av fri kontantstrøm og
underliggende fri kontantstrøm som viktige måltall når vi presenterer og
omtaler våre rapporterte
resultater.
Vi mener
det er både
nyttig og
nødvendig
å formidle
fri kontantstrøm
og underliggende
fri kontantstrøm
av nedenstående
grunner:
●
Fri kontantstrøm og underliggende fri kontantstrøm lar oss
og investorene bedømme Telenors likviditet og kontanter
generert i vår
virksomhet.
●
Fri kontantstrøm
ekskluderer
elementer
som er antatt
å være bestemt
av selskapet
slik som
finansieringsaktiviteter.
I tillegg
ekskluderer
underliggende
fri kontantstrøm
kontantstrømmer
som henger
sammen med
kjøp og salg
av virksomhet.
●
Fri kontantstrøm muliggjør sammenligning med andre selskaper,
selv om vårt mål for fri kontantstrøm
ikke nødvendigvis er direkte
sammenlignbart med mål med samme betegnelse benyttet
av andre selskaper.
●
Ledelsen benytter disse begrepene til planleggings-, rapporterings-
og belønningsformål.
| Definisjoner | Årsrapport 2022 | 186
En avstemming av netto kontantstrøm fra operasjonelle
aktiviteter og netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter mot fri
kontantstrøm og fri
kontantstrøm før oppkjøp og salg av virksomheter presenteres
nedenfor.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Netto kontantstrøm fra operasjonelle aktiviteter
39 222
42 272
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter
(23 145)
(17 228)
Nedbetaling av gjeld - lisensforpliktelser
(2 484)
(2 871)
Nettonedbetaling av gjeld - leveransekjedefinansiering
21
(1)
Utbytte betalt
til og kjøp
av aksjer
fra ikke-kontrollerende
eierinteresser
(2 802)
(3 551)
Justering for betaling til Axiata av CelcomDigi etter fusjonen
5 381
-
Fri kontantstrøm
10 604
12 668
Oppkjøp og avgang av virksomheter (M&A)
739
1 653
Fri kontantstrøm før oppkjøp og avgang av virksomheter
9 865
11 015
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter inkluderer den negative
effekten av at kontantbeholdningen i Digi den
30. november 2022 før
fusjonen ikke lenger konsolideres. Kontantbeholdning i Digi var
på 6,4 milliarder kroner som inkluderer 5,4 milliarder kroner
i finansiering som Digi
har fått
eksternt
for å betale
til Celcom’s
eier, Axiata,
rett etter
fusjonen.
Siden fri
kontantstrøm
per definisjon
har en ensidig
negativ
effekt
gjennom investeringsaktiviteter på 5,4 milliarder kroner, er
det foretatt en justering for å utelukke
den negative effekten fra fri kontantstrøm. Total
kontantstrøm inkludert finansieringsaktiviteter påvirkes ikke av denne justeringen.
Avkastning på
sysselsatt kapital
(ROCE)
Når konsernet evaluerer forskjellige finansielle måltall før
en beslutning skal fattes, hensyntar konsernet også avkastning
på sysselsatt kapital.
Avkastning på sysselsatt kapital beregnes ved å dividere
rullerende 12 måneders avkastning på gjennomsnittlig sysselsatt kapital for
samme
periode.
Avkastning er definert som driftsresultat, inkludert andel av
resultat fra tilknyttede selskap og felleskontrollerte virksomheter, etter
skatt.
Sysselsatt kapital defineres som summen av egenkapital
og netto rentebærende gjeld inklusive lisensforpliktelser og pensjonsforpliktelser.
Gjennomsnittet av den sysselsatte kapitalen beregnes ved
å ta gjennomsnitt av åpnings- og sluttbalanse for
den gitte 12-måneders perioden.
Beregnet avkastning på sysselsatt kapital er beregnet basert
på faktisk oppnådde resultater og vil dermed
være utsatt for uvanlige positive eller
negative resultater på et bestemt tidspunkt.
Avstemming
Beløp i millioner
kroner
2022
2021
Driftsresultat
17 346
17 654
Andel resultat fra tilknyttede selskaper og felleskontrollerte virksomheter
(303)
(459)
Inntektsskatt
2 914
(5 008)
A - Resultat før justeringer
19 958
12 187
Egenkapital
i starten
av perioden
31 500
43 918
Netto rentebærende gjeld, inkludert lisensforpliktelser i begynnelsen
av perioden
115 543
127 485
Netto pensjonsforpliktelser i begynnelsen av perioden
2 429
2 747
B - Sysselsatt kapital i begynnelsen av perioden
149 472
174 150
Egenkapital i slutten av perioden
64 375
31 500
Netto rentebærende gjeld, inkludert lisensforpliktelser i slutten
av perioden
112 750
115 543
Netto pensjonsforpliktelser i slutten av perioden
1 919
2 429
C - Sysselsatt kapital i slutten av perioden
179 045
149 472
D- Gjennomsnittlig sysselsatt kapital før justeringer (D=(B+C)/2)
164 258
161 811
E - Justeringer
for Myanmar
(117)
5 756
E - Justering
for Digi's
sysselsatte
kapital
6 026
12 463
E - Justering for CelcomDigi
17 218
-
F - Gjennomsnittlig sysselsatt kapital (F=D-E)
141 131
143 592
G - Avkastning på sysselsatt kapital (G=A/F)
14%
8%
| Årsrapport 2022 | 187
Utgitt av Telenor
ASA
N-1360 Fornebu
Telefon: +47
67 89 00 00
Investor Relations:
E-post: ir@telenor.com
www.telenor.com